18. ÚNORA 2016
ÁZERBÁJDŽÁN
Ázerbájdžán odsuzuje a následně propouští Irinu Zacharčenkovou a Validu Džabrailovovou
Dne 28. ledna 2016 vyčerpaná, ale odhodlaná Irina Zacharčenková a Valida Džabrailovová stanuly před okresním soudem v Pirallahi v Baku. V soudní síni byly umístěny do klece jako nebezpeční zločinci a následně si vyslechly verdikt soudce Akrama Gahramanova. Uznal je vinnými z trestného činu šíření náboženské literatury bez státního povolení a uložil jim pokutu 7 000 manatů (asi 110 000 korun). Jelikož už ale strávily 11 měsíců ve vězení, soudce pokuty zrušil a propustil je.
Nespravedlivé uvalení vazby
Ázerbájdžánské ministerstvo národní bezpečnosti prohlásilo, že Irina Zacharčenková a Valida Džabrailovová, které patří ke svědkům Jehovovým, spáchaly trestný čin, když jedné ženě v Baku zdarma nabídly brožuru založenou na Bibli. Ministerstvo tento údajný zločin deset týdnů vyšetřovalo a opakovaně podrobovalo obě ženy tvrdým výslechům. Když se k dalšímu výslechu dostavily 17. února 2015, ke svému překvapení byly předvedeny před soud a obžalovány. * Pak byly umístěny do vyšetřovací vazby.
Už od začátku s nimi úřady jednaly jako se zločinci, kteří představují „hrozbu pro společnost“. Jeden z obhájců řekl: „Udivilo mě, že vyšetřovatel popisuje jednání obou žen tak silnými výrazy. Tvrdil, že se spikly se zločinným úmyslem a záměrně porušily zákon. Ve skutečnosti Valida znovu navštívila ženu, které se předešlé rozhovory o Bibli líbily a která si náboženskou literaturu sama vyžádala. Pozvala k sobě Validu a Irinu na čaj a vzala si od nich brožuru s náboženskou tematikou.“
Hrubé zacházení a rozsáhlá kampaň
Klec v soudní síni
Celých 11 měsíců ministerstvo drželo Irinu Zacharčenkovou a Validu Džabrailovovou v izolaci a zakázalo jim návštěvy, telefonní hovory, korespondenci, a dokonce i Bibli. Pracovníci ministerstva na ně vyvíjeli neustálý psychický nátlak. Obě ženy značně pohubly, zeslábly a podepsal se na nich nedostatek spánku. Soud ignoroval všechny vybídky a návrhy, aby byly přemístěny do domácího vězení, kde by čekaly na soudní jednání.
Ministerstvo přidalo k jejich strádání tím, že při slyšení v květnu, červenci a září 2015 požádalo soud o prodloužení doby věznění. Když se měl případ v prosinci konečně projednávat, soudce Gahramanov přelíčení třikrát odročil. Než byl 28. ledna 2016 vynesen rozsudek, Valida a Irina strávily ve vězení téměř rok.
Během celého případu se ukázalo, že ministerstvo národní bezpečnosti vede proti svědkům Jehovovým rozsáhlou kampaň. Ministerstvo žádalo soud, aby obě ženy zůstaly ve vazbě, protože chtělo vypátrat další svědky, kteří se podílejí na údajné trestné činnosti. Zatímco byly Valida a Irina ve vazbě, úředníci svědky v Baku opakovaně vyslýchali a udělali bezpočet razií v jejich domovech a také v budovách, kde se scházejí k uctívání Boha.
Mezinárodní volání po nápravě
Svědkové Jehovovi se ve snaze pomoct uvězněným ženám obrátili na mezinárodní lidskoprávní instituce. Podali stížnosti k Evropskému soudu pro lidská práva a k několika orgánům OSN. Svědkové z celého světa poslali ázerbájdžánským úřadům tisíce dopisů. Zástupci svědků Jehovových ve svých zemích oslovili vládní úředníky a poslali dopisy přímo prezidentovi Ázerbájdžánu. Žádali, aby bylo v zájmu lidskosti zakročeno ve prospěch obou žen.
Dne 2. prosince 2015 pracovní skupina OSN pro svévolné zadržování vyjádřila stanovisko, že Ázerbájdžán porušuje práva Iriny Zacharčenkové a Validy Džabrailovové a dopouští se náboženské diskriminace. Skupina vyzvala ázerbájdžánské úřady, aby obě ženy propustily a odškodnily je. Následující den Výbor OSN pro lidská práva požádal vládu, aby Irinu Zacharčenkovou kvůli zhoršujícímu se zdravotnímu stavu přemístila do domácího vězení.
Odsouzeny bezdůvodně
Během soudního jednání soudce Gahramanov nejdřív vyslechl údajnou oběť, která uvedla, že jí Irina Zacharčenková a Valida Džabrailovová daly brožuru. Žena však podala zmatenou a rozporuplnou výpověď, která odporovala jejím předchozím tvrzením. Žena nedokázala vysvětlit, jakým způsobem jí bylo jako „oběti“ uškozeno. Soudce dal následně Irině Zacharčenkové a Validě Džabrailovové možnost, aby jí kladly otázky. Ty uctivě upozornily na rozpory a nepřesnosti v její výpovědi. Obě ale ženu ujistily, že jí odpouštějí.
Soudce dále vyslechl dva „svědky“ údajného trestného činu šíření náboženské literatury bez státního povolení. Tito svědkové podepsali výpověď, podle níž se Irina Zacharčenková a Valida Džabrailovová dopustily trestného činu, ale oba přiznali, že si ji předtím ani nepřečetli. Při výslechu přiznali i to, že Irinu a Validu neznají a že jim tyto ženy nikdy nedaly žádné náboženské publikace. Podobně výpověď třetího svědka, kterou soudce nahlas přečetl během jednání, obsahovala nesrovnalosti a protichůdné informace.
Přestože důkazy hovořily ve prospěch Iriny Zacharčenkové a Validy Džabrailovové, soudce Gahramanov obě ženy shledal vinnými. Po skončení jednání se právník, který byl na straně obhajoby, vyjádřil: „Toto rozhodnutí považuji za absurdní. Pracovní skupina OSN pro svévolné zadržování shledala, že je na těchto ženách páchána křivda, a žádala o jejich propuštění a odškodnění. A teď, po pár týdnech, je soudce uznal vinnými.“ Obě ženy zvažují, zda se proti nespravedlivému rozsudku odvolají.
Kdy pronásledování svědků Jehovových v Ázerbájdžánu skončí?
Svědkové Jehovovi po celém světě mají radost, že Irina Zacharčenková a Valida Džabrailovová jsou už na svobodě a dostává se jim péče ze strany rodiny a lékařů. Svědkové jsou šokovaní tím, že Ázerbájdžán dovolil, aby se s dvěma mírumilovnými a nevinnými ženami zacházelo protiprávně a hrubě. Navíc stát takové jednání ospravedlnil tím, že tyto ženy odsoudil.
I mnoho dalších lidí je znepokojeno, že Ázerbájdžán tak do očí bijícím způsobem porušuje náboženskou svobodu. Světové společenství s napětím očekává, zda vláda zlepší svůj přístup k náboženským menšinám. Svědkové Jehovovi se dál snaží komunikovat s vládou o otázkách, které se týkají jejich uctívání v Ázerbájdžánu, a najít s ní společnou řeč.
^ V obžalobě z 10. listopadu 2015 vyšetřovatel ministerstva národní bezpečnosti ženy obvinil z porušení článku 167–2.2.1 trestního zákoníku Ázerbájdžánské republiky, který zakazuje, aby skupina lidí bez povolení šířila náboženskou literaturu.