E Kakukureia te Atua Bwainan te Kakaonimaki
“Kam na riki bwa taani kakairi irouia te koraki ake a reke tibwangaia n taiani berita, ibukin aia onimaki ao aia taotaonakinnano.”—EBERA 6:12.
ANENE: 86, 54
1, 2. Tera te kangaanga are a kaitaraa Iebeta ma natina te aine?
E A ROKO n tokina te kakantaninga ma te raraoma. E kukurei neiei n nora tamana n oki man te buaka ao e maiu, e biri ni butimwaeia ma te kimwareirei ibukin tokanikaina ae kamimi. N oneani mwin ae e na mwaie ao n anene ma natina teuaei, e raeuai kunnikaina ake a memea n te raraa imwin te buaka ao e tang ni kangai: “Akea ngaira natiu! Ko urua nanou.” Imwina, e taekin taeka ake e a bitaki iai maiun neiei n aki toki, ae kakeaani baike e miiakin ma baike e kantaningai ibukin te maiu ae taneiai te aba iai. Ma e waekoa neiei n anga te kaeka ae kakukurei, ni kaungaa tamana bwa e na karaoa te baere e beritanna nakon Iehova. E oti korakoran ana onimaki neiei man ana taeka. E kakoauaa neiei bwa te baere e tangiria Iehova mairouna bon te kabanea n tamaroa ibukina. (MotiTae. 11:34-37) E kakatonga tamana ibukina bwa e ataia ae e tauraoi natina ni boutokaa ana motinnano, ao aei are e a kakukureia Iehova.
2 A onimakina Iehova Iebeta ma natina ae mamaaka te Atua, ao a aki nanokokoraki irouna ni kaineti ma arona ni bairei
bwaai. A kakaonimaki e ngae naba ngke e kangaanga irouia. A kakoauaa ae e materaoi kakeaaia i bon irouia ibukini kakukureian te Atua.3. E aera bwa e kona ni buokira aia katoto Iebeta ma natina ni boong aikai?
3 Ti ataia ae e aki bebete n taai nako te teimatoa ni kakaonimaki nakon Iehova. Ni koauana, ti riai ni ‘kakorakoraira ni buaka ibukin te onimaki.’ (Iuta 3) Ibukini buokara iai, ti na iangoi kangaanga ake a tokanikai ni kaaitarai Iebeta ma natina. A kangaa n teimatoa ni kakaonimaki nakon Iehova?
TE TEIMATOA NI KAKAONIMAKI N AKI ONGEI ANA KARIRI TE AONNABA
4, 5. (a) Tera te tua are e anga Iehova nakoia tibun Iteraera ngke a rin n te Aba ni Berita? (b) Ni kaineti ma Taian Areru 106, tera ae riki imwin aia aki ongeaba tibun Iteraera?
4 Ni katoabong ao a bae ni kauringaki Iebeta ma natina karuanikaini mwin te aki kakaonimaki nakon Iehova. E kaania 300 te ririki n nako ao a tuangaki aia bakatibu bwa a na kamaunaia ni kabane taan taromauri ni kewe ake n te Aba ni Berita. (TuaKau. 7:1-4) A bati tibun Iteraera ake a aki ongeaba ao ni kakairi n aia waaki aika bure kaaini Kanaan, ao n taromaurii atua aika kewe ma ni karaoi mwakuri aika kammaira.—Wareka Taian Areru 106:34-39.
5 Man aia karitei anne, e a aikoa kukurei Iehova ao e a aki manga kamanoia. (MotiTae. 2:1-3, 11-15; TaiAre. 106:40-43) Ai boni kangaangara ngkanne irouia utu aika mamaaka te Atua bwa a na teimatoa ni kakaonimaki ni koaua nakon Iehova i nanon ririki akanne! Ma e kaotaki n te Baibara bwa iai aomata aika kakaonimaki, n aron Iebeta ma natina n ikotaki ma Erekana, Anna, ao Tamuera, ake a motikia bwa a na kakukureia te Atua.—1Tam. 1:20-28; 2:26.
6. Baikara ana kariri te aonnaba n taai aikai, ao tera ae ti riai ni karaoia?
6 Ti maeka n te aonnaba ae tii te arona aia iango ao aia mwakuri kaaina ma naake i Kanaan rimoa, ae a kaungaa te wene n taanga, te iowawa, ao te kanibwaibwai. E a tia Iehova n anganira kauring aika mataata n aron are e karaoia nakoia tibun Iteraera, bwa ti na kawakinira man aeka ni kariri akanne. Iai reireiara man aia kairua tibun Iteraera? (1Kor. 10:6-11) Ti riai ni kakorakoraira ni kanakoi aeka n iango ake a iaiangoi kaaini Kanaan. (IRom 12:2) Ti kakaonimaki ni karaoa ara kabanea ni konaa n aei?
TE TEIMATOA NI KAKAONIMAKI N AKI ONGEI MWAKURI NI KAMARAKINANO
7. (a) Tera ae a karaoia ana koraki Iebeta nakoina? (b) Tera aron Iebeta iai?
7 N ana bong Iebeta ao a tautoronaki tibun Iteraera irouia I-Biritia ao tibun Ammon imwin aia aki ongeaba. (MotiTae. 10:7, 8) E ngae n anne, e aki tii reke ana kangaanga Iebeta mairouia natannaomata ake a kairiribai nakoia, ma boni mairouia naba tarina ao taani kairiri i Iteraera. A kakionakoa tarina mairoun tamana ibukini bakantangia ao ribaakina irouia, ao a aki karekea tibwangana ni karimoa are riai n reke irouna. (MotiTae. 11:1-3) E rawa Iebeta ni kariaia aroaroia ae iowawa bwa e na rotaki iai arona. N oneani mwin are e na rawa ni butimwaea aia bubutii unimwaanen Iteraera ibukini buokaia, e boni buokiia. (MotiTae. 11:4-11) Tera ae kaira Iebeta bwa e na karaoa aron te aomata ae ikawai n te onimaki?
8, 9. (a) Baikara booto n reirei n te Tua Rinanoni Mote ake a bae ni buoka Iebeta? (b) Tera te bwai ae moan te kakawaki iroun Iebeta?
8 Tiaki tii te tia buaka ae korakora Iebeta ma e a tia naba n reiakina taekan aron te Atua nakoia Ana aomata. Man ataan MotiTae. 11:12-27) E kairaki ana iango ma nanon Iebeta n ana boto n reirei te Atua ake n te Tua Rinanoni Mote. E ataia ae e aki kukurei Iehova ni kaikoan te un, ma e tangiriia Ana aomata bwa a na itangitangiri. E reiakinaki naba n te Tua bwa e riai te aomata ni buoka kainnanoia tabemwaang, e ngae naba ngkana a ‘riribaia.’—Wareka Te Otinako 23:5; Nakoaia Ibonga 19:17, 18.
raoi rongorongoia tibun Iteraera rimoa, e a ataa ae eti ao ae bure i matan Iehova. (9 E bae naba ni buokaki Iebeta n aia katoto tabeman aika kakaonimaki n aron Ioteba, are e kaotiota te nanoanga nakoia tarina, e ngae ngke “a a ribaia.” (KBwaai 37:4; 45:4, 5) Kananoan ana iango Iebeta i aoni katoto akanne, e a buokia n rinea karaoan ae e na kukurei iai Iehova. E bon rotaki n te maraki n aroaroia tarina, ma e aki tukaki iai man ana beku ibukin Iehova ma Ana aomata. (MotiTae. 11:9) E rangi ni kakawaki riki iroun Iebeta bwa e na tei ibukin aran Iehova nakon te itabarara are e kaitaraa. E motikia bwa e na kakaonimaki nakon Iehova, ao ibukin anne e a kakabwaiaaki ma tabemwaang.—Ebera 11:32, 33.
10. Ti na kangaa ni kariaia ana boto n reirei te Atua bwa a na buokira n riki bwa Kristian ni boong aikai?
10 A na ringaki nanora n ana katoto Iebeta? Tao e a tia ni maraki nanora irouia tarira n te onimaki tabeman, ke a ribuaka nakoira. Ngkana ngaia anne, ti aki riai ni kariaia kangaanga akanne bwa a na tukira mani kaakaeani bobotaki ni Kristian ke te beku iroun Iehova, ao kabanean ara tai ma kaain te ekaretia. N aron Iebeta, ti kona naba ni kariaia ana kaetieti te Atua bwa a na buokira n tokanikai i aoni kangaanga ao n teimatoa n riki bwa te katoto ae raoiroi.—IRom 12:20, 21; IKoro. 3:13.
E KAOTIOTAKI ARA ONIMAKI MANI KUKUREIRA NI KAKEAIRA I BON IROURA
11, 12. Tera ana taetae ni bau Iebeta, ao tera ae irekereke ma aei?
11 E ataia Iebeta ae e kainnanoa ana ibuobuoki te Atua ibukini kainaomataaia tibun Iteraera mairouia tibun Ammon. E berita nakon Iehova bwa ngkana E anganna te tokanikai, e na anga bwa “te karea ni kabuekaki” nakon Iehova te aomata are moan otinako man ana auti ngkana e oki man te buaka. (MotiTae. 11:30, 31) Tera ae nanonaki n anne?
12 Kareanakia aomata bon te mwakuri ae riribaaki iroun Iehova. Ngaia are e mataata bwa e aki nanonna Iebeta ae e na kareana te aomata. (TuaKau. 18:9, 10) I aan te Tua Rinanoni Mote ao e anganaki Iehova te karea ni kabuekaki ae bwanin, ngaia are e nanonna Iebeta bwa e na anganako te aomata bwa e na beku ni kabane maiuna ibukin te Atua. E nanonaki n te berita aei te beku n aki toki n te umwanrianna ae tabu. E butimwaei Iehova ana taeka Iebeta ao e kakabwaiaa n anganna te tokanikai, ao e kamateia ma ni kataenikaiia aiana. (MotiTae. 11:32, 33) Ma antai te aomata ae e na riki bwa “te karea ni kabuekaki” nakon te Atua?
13, 14. E kangaa ni kaotaki ana onimaki Iebeta n ana taeka ake n Taani Motikitaeka 11:35?
13 Uringa te baere riki are taekinaki ni moan te kaongora aei. Ngke e oki Iebeta man te buaka, ao akea bwa e a otinako ni butimwaeia natina ae ana rikitemanna are rangi n tangiria! E a bon roko kataakina. E na kakoroa bukin ana taeka ao n anganako natina bwa e na beku n te umwanrianna ae tabu n uaa tokini maiuna?
14 E bae ni manga kairaki naba Iebeta n ana kaetieti te Atua bwa e na karaoa ana Te Otinako 23:19, are a tuangaki iai ana aomata te Atua bwa a na anga aia kabanea n tamaroa nakon Iehova. E taekinaki naba n te Tua bwa ngkana e a tia n taetae ni bau te aomata, e riai ni kakoroa bukina. E taekinaki ae kangai: “Ngkana e taetae ni bau te mwaane nakon Iehova . . . ao e na aki urua ana taeka. E riai ni karaoi bwaai nako ake e taetae ni bau bwa e na karaoi.” (WarIte. 30:2) N aron Anna ae kakaonimaki, are e bae ni maiu n ana tai Iebeta, e kakoroa bukin ana taetae ni bau teuaei e ngae ngke e ataa te bwai ae e na riki nakoina ma natina rimwi. Bon tii natina aei ae e kantaningaia bwa e na karekea kanoana ae e na kateimatoa arana, ao ni bwaibwai n ana bwai i Iteraera. (MotiTae. 11:34) E ngae n anne, e motikaki Taani Motikitaeka 11:35 n ana taeka Iebeta aikai: “I a tia ni kaurea wiu nakon Iehova, ao I a aki kona ni manga kaokia.” Mani kakaonimakina n aki ongea rawawatana iai, e a kakukureia te Atua ao e kakabwaiaa. Ko na karaoa naba ae aron anne?
moti ae eti. Tao e uringi taeka ake n15. Tera te taetae ni bau ae angiina i buakora a a tia ni karaoia, ao ti na kangaa ni kaotia bwa ti kakaonimaki?
15 Ngke ti katabui maiura nakon Iehova, ti taetae ni bau bwa ti na karaoa nanona n aki ongea te bwai ae riki. Ti ataia ae kakoroani bukin te berita anne e kainnanoaki iai kakeaara i bon iroura. Ma e kataaki riki nanora anne ngkana ti tuangaki bwa ti na karaoi baike ti bon aki nano iai. Ngkana ti kakeaira n itera akanne ao ni beku iroun te Atua e ngae ngke e aki bebete iroura, ti a kaotiira iai bwa ti kakaonimaki. E bae ni kammaraki arora ni kakeaira i bon iroura, ma mwina boni kakabwaia aika rianako riki nakon anne. (Maraki 3:10) Ma tera aron natin Iebeta?
Ti na kangaa ni kaotiota te aeka n onimaki are iroun Iebeta ma natina? (Nori barakirabe 16, 17)
16. Tera aron natin Iebeta ni kaineti ma ana berita tamana? (Nora te taamnei ni moan te kaongora aei.)
16 E bae n aki bebete iroun natin Iebeta butimwaeani mwin nako ana taetae ni bau tamana. E kaokoro aei ma ana taetae ni bau Anna, are e bon anganako natina ae Tamuera bwa e na beku n te umwanrianna 1Tam. 1:11) E kona ni mare te Natiraite ao ni katei utu. Ma natin Iebeta bon “te karea ni kabuekaki” ae bwanin, ike e a aki kona ni karekei kakabwaia akanne. (MotiTae. 11:37-40) E na bae n reke buun neiei ae moan te raoiroi ngkai natin te mataniwi ae totokanikai ao te tia kairiri irouia tibun Iteraera. Ma e nang riki bwa te toro ae mangori n te umwanrianna ae tabu. Tera aron te teinnaine aei? E kaotia bwa e moanibwaia te beku ibukin Iehova ngke e kangai: “Tamau, ngkana ko a tia ni kaurea wim nakon Iehova ao karaoa nakoiu are ko a tia ni beritanna.” (MotiTae. 11:36) E kakeaa nanona ni kani karekea buuna ao natina bwa e aonga ni boutokaa te taromauri ae koaua. Ti na kangaa ni kakairi n aroaron neienne ni kakeaa i bon irouna?
ae tabu ao n riki bwa te Natiraite. (17. (a) Ti na kangaa ni kakairi n aia onimaki Iebeta ma natina? (b) Ko kangaa ni kaungaaki n taeka ake n Ebera 6:10-12 bwa ko na kakeako i bon iroum?
17 Nga ma nga Kristian aika rooro n rikirake ake a kukurei n aki iein ke n aki kariki ngkai moa, bwa a aonga ni kabanei riki aia tai ni beku iroun Iehova. A kona naake a a kara riki n anga naba aia tai are a na kabanea ma natiia ao tibuia bwa a aonga ni buoka te kateitei n ana botaki te Atua, ke n ira Te Kuura Ibukia Taan Uarongorongoa te Tautaeka n Uea, ao ni beku n taabo ake a kainnanoaki riki iai taan uarongorongo. Tabeman a mwinibwai tabeia ao a buoka te mwakuri ni kakao n namwakainan te Kauring. Anganano akanne a kakimwareireia Iehova, are e aki kona ni mwanuokin aia mwakuri ao aia tangira ibukina. (Wareka Ebera 6:10-12.) Ko kona ni kakeako ni kabatiaa riki am beku ibukin Iehova?
REIREIARA AIKA REKE
18, 19. Tera reireiara n rongorongon Iebeta ma natina n te Baibara, ao ti na kangaa ni kakairi irouia?
18 E ngae ngke a rangi ni bati kangaanga ni maiun Iebeta, ma e kariaia ana iango Iehova bwa e na kairiria ni karaoan ana motinnano ni maiuna. E rawa nakoni kariri n te aonnaba ake e otabwaniniaki iai. E teimatoa ni kakaonimaki n aki ongei mwakuri ni kamarakinano mairouia tabemwaang. E kakabwaiaaki ma natina ibukini kukureia ni kakeaia i bon irouia, ao e a kabonganaia Iehova bwa a na boutokaa te taromauri ae itiaki. E ngae ngke a kitan ana kaetieti te Atua tabemwaang, ma a bon nimti Iebeta ma natina.
19 E kaumakira te Baibara bwa ti na “riki bwa taani kakairi irouia te koraki ake a reke tibwangaia n taiani berita, ibukin aia onimaki ao aia taotaonakinnano.” (Ebera 6:12) Ti bia katotonga Iebeta ma natina n arora ni maiuakina ae boraoi ma te koaua ae kakawaki ae katuruturuaki ni maiuia ae kangai: E kakukureia te Atua bwainan te kakaonimaki.