Pogled u svijet
Toplina grada utječe na rast vegetacije
Na temelju satelitskih snimki istočnog dijela Sjeverne Amerike može se zaključiti da toplina koja se stvara u gradovima utječe na rast vegetacije, piše u jednom članku objavljenom u časopisu Science News. U članku se objašnjava da drveće koje raste u gradovima na proljeće prije propupa, a ujesen kasnije izgubi lišće nego ono koje raste u okolnim seoskim područjima. Podaci o temperaturi zraka koji su prikupljeni u razdoblju od pet mjeseci pokazali su da je u gradovima bilo “u prosjeku 2,28 Celzijevih stupnjeva toplije nego na mjestima koja su udaljena 10 kilometara od centra grada”, piše Science News. Na području od sjeverne Floride do južne Kanade ima najmanje 70 velikih gradova, a svaki od njih zauzima površinu od preko deset kvadratnih kilometara. “Navedeni podaci pokazuju da ti gradovi znatno utječu na tamošnju klimu”, piše Science News.
Prijateljstvo među životinjama
Stočari su to već odavno primijetili, no sada je biologinja Anja Wasilewski i znanstveno dokazala da životinje iz reda papkara mogu razviti posebno bliska prijateljstva s nekim pripadnicima svog stada ili krda. Prema riječima gđe Wasilewski, koja je promatrala ponašanje konja, magaraca, goveda i ovaca, životinje koje su se sprijateljile često stoje jedna blizu druge, dodiruju se dok se odmaraju ili pasu, dijele hranu ili čiste jedna drugu. Naprimjer, ovan će prisloniti glavu uz glavu svog prijatelja koji se sukobio s nekom drugom životinjom. Izgleda da time na neki način umiruje i tješi svog prijatelja, piše njemački list Die Zeit. Magarci obično imaju samo jednog prijatelja, no njihova prijateljstva duže traju. No istraživači su svjesni da životinjama ne bi trebali pripisivati ljudske osobine, pa su stoga oprezni kad pokušavaju objasniti koja je svrha takvih veza među životinjama.
Uništavanje šuma u Latinskoj Americi
U jednom izvještaju Programa Ujedinjenih naroda za okoliš kaže se da je u Latinskoj Americi za samo 13 godina uništeno 50 milijuna hektara šume. To je područje veličine Španjolske. U Brazilu je uništeno 23 milijuna hektara šume, a u Meksiku 6,3 milijuna hektara šume i 400 000 hektara obradivog tla. Na Haitiju, u Salvadoru i na otoku Sv. Luciji u istom je razdoblju uništeno između 46 i 49 posto šuma. Ti podaci “djeluju zastrašujuće”, piše znanstveni časopis ¿Cómo Ves?, koji izdaje Meksičko državno autonomno sveučilište. “No još je strašnije pomisliti na to kolike su (...) stotine tisuća biljaka i životinja već nestale s ovog našeg planeta na kojem vlada sve veća nestašica vode.”
Vježbanjem protiv sindroma kroničnog umora
Unatoč mnogim istraživanjima, medicinski stručnjaci još uvijek nisu otkrili uzroke sindroma kroničnog umora niti znaju kako ga liječiti. “Isproban je čitav niz antivirusnih, imunoloških, hormonalnih, antidepresivnih i drugih terapija, no sve su one dale vrlo slabe rezultate”, stoji u izvještaju koji je objavio časopis The Medical Journal of Australia (MJA). Međutim, ustanovljeno je da terapije koje uključuju neku vrstu fizičke aktivnosti, primjerice hodanje, vožnju bicikla ili plivanje, daju bolje rezultate nego mnoge druge terapije. Neke osobe koje pate od sindroma kroničnog umora izbjegavaju vježbanje jer su ustanovile da im se simptomi pogoršavaju kad se previše naprežu. No, kod vježbanja je potrebna umjerenost. Neki pojedinci koji su umjereno vježbali, pazeći da se ne naprežu do te mjere da im se stanje pogorša, postigli su ‘znatan napredak’ u borbi protiv depresije, općenito su se bolje osjećali, mogli su više raditi te im se regulirao krvni tlak, izvještava MJA. “Program stupnjevitog vježbanja, koji započinje s lakšim fizičkim aktivnostima i nastavlja se sa sve težima, trebao bi biti jedan od temeljnih koraka u liječenju sindroma kroničnog umora”, zaključuje se u izvještaju.
Pande i bambus
“Veliki panda, simbol Kine i borbe za zaštitu životinja, nije toliko ugrožen kao što se dosad mislilo”, piše londonski The Daily Telegraph. Četverogodišnje istraživanje koje je provedeno pod pokroviteljstvom Svjetske fondacije za zaštitu prirode i kineskih vlasti pokazalo je da u divljini živi preko 1 590 panda, a ne 1 000 do 1 100, kao što se to prije mislilo. Ovaj točniji podatak dobiven je zahvaljujući tome što su istraživači koristili suvremenu tehnologiju, među ostalim i satelitski sustav za pozicioniranje, kako bi točno utvrdili koja područja trebaju pretražiti. Premda su rezultati istraživanja obradovali borce za zaštitu životinja, organizacija World Conservation Monitoring Centre, sa sjedištem u Cambridgeu (Engleska), upozorava na ozbiljan problem uništavanja šuma u kojima raste bambus, pandina glavna hrana. Naglo uništavanje šuma ozbiljno ugrožava opstanak bambusa budući da “svi oni cvatu u isto vrijeme, jednom u 20 godina, a ponekad čak i jednom u 100 godina, te potom usahnu”, izvještava londonski The Guardian.
Oprezno sa sredstvima protiv komaraca!
Dva istraživanja pokazuju da spirale protiv komaraca — jedno od najpopularnijih sredstava za zaštitu od insekata u Aziji — mogu biti opasne po zdravlje, a naročito kad su u pitanju mala djeca, piše indijski časopis Down to Earth. U prvom istraživanju znanstvenici sa Sveučilišta u Kaliforniji (SAD) utvrdili su da se sporim sagorijevanjem tih spirala oslobađaju štetne tvari koje mogu uzrokovati rak pluća. U zemljama u razvoju mnoge obitelji koriste spirale za zaštitu od komaraca u svojim malim kućama. “Problem dodatno otežava to što preko noći uvijek zatvaraju prozore”, kažu istraživači. U drugom istraživanju, koje su proveli znanstvenici iz Malezije i Sjedinjenih Država, otkriveno je da spirala koja lagano tinja osam sati “zagadi zrak jednakom količinom štetnih tvari kao i 75 do 137 popušenih cigareta”. Stručnjaci preporučuju ljudima da umjesto tih spirala koriste preparate na bazi biljaka, primjerice one koji se dobivaju od drveta azadirahte. “Takvi su proizvodi vrlo djelotvorni, ne štete zdravlju, a usto su i znatno jeftiniji”, kaže se u izvještaju.
Snižavanje kriterija za klasifikaciju filmova
“Općenito uzevši, u današnjim filmovima ima znatno više nasilja, seksa i prostota nego u filmovima starim deset godina koji prema standardima za klasifikaciju filmova nose istu klasifikacijsku oznaku.” To su zaključili američki istraživači s Fakulteta javnog zdravstva Sveučilišta Harvard, koji su analizirali sustav klasificiranja filmova koji je prihvaćen u Sjedinjenim Državama i nekim drugim zemljama. Istraživači su uspoređivali klasifikacijske oznake i sadržaj filmova snimljenih u razdoblju od 1992. do 2003. Rezultati su pokazali da kriteriji za klasifikaciju filmova po dobnim skupinama više nisu tako strogi kao prije. Istraživači su zaključili kako “roditelji moraju biti svjesni svoje odgovornosti da pažljivo izabiru filmove koje će gledati sa svojom djecom, kao i one koje će djeca sama gledati, te da razgovaraju s djecom o poruci filma kako bi ih zaštitili od eventualnih štetnih utjecaja i ukazali im na ono što je bilo pozitivno”.