PANDU
Tyesukisa Okukala Novituwa Oviwa
OVITUWA OVIWA OITYI?
Ovanthu vena ovituwa oviwa vetyivila okupunga otyiwa notyivi. Etyi tyapenga netyi tyaviuka katyitei konkhalelo velitehelela. Moluotyo, vayumba onthumbi monondonga mbuvehongolela namphila vakuavo kaveete etyi vekahi nokulinga.
OMOKONDA YATYI OVITUWA OVIWA VIAKOLELA?
Ovana vatehelela ovipuka aviho tyilinge evi viapenga nevi viaviuka kuvana valongeswa navo, ine oviimbo vatehelela no nosinema, novipuka vatala mo Televisau. Omahongaiyo apondola okunyona ovituwa viavo oviwa, konthele etyi tyaviuka netyi tyapenga.
Otyo otyitateka otyinene kovana. Omukanda umwe wapopia okuti “ovana vesukisa okunoñgonoka okuti ovanthu mavevehongiliya okuti opo vakale omapanga avo, vena okulinga etyi ngwe vahanda, iya vesukisa okulilongesa okulinga etyi tyaviuka namphila omapanga avo kaetyihande.” Tyayandyuluka nawa okuti ovana vena okulongeswa tyina nkhele ovatutu.
OÑGENI MOLONGESA OVITUWA OVIWA
Yandyulula nawa etyi tyapenga netyi tyaviuka.
ONONDONGA MBO MBIMBILIYA: ‘Ovanthu ovakulu . . . vaundapesa apeho ounongo wavo wokusoka, vetyii-ale oñgeni vaimbuka otyiwa notyivi.’ — Ova Hebeleu 5:14.
-
Undapesa onondaka mbuhangununa etyi tyaviuka netyi tyapenga. Undapesa onondaka mba kese nthiki iya lekesa inkha tyelikalela: “Netyi tyapenga netyi tyaviuka, Nokukala omukuatyili ine okuhakala omukuatyili.” “Etyi tyikahi nawa netyi tyihekahi nawa.” Mokueenda kuomuvo, ovana vove mavelilongesa ovipuka vikahi nawa vena okulinga iya novipuka vihekahi nawa vahapondola okulinga.
-
Hangununa omokonda yatyi ovipuka vimwe viaviuka ine viapenga. Mongeleka, linga omapulo ngaa: Omokonda yatyi okuliola omutima tyakolela? Omokonda yatyi okukemba tyinyona omapanga? Omokonda yatyi okuvaka tyapenga? Kuatesako omona wove okupunga otyiwa notyivi.
-
Hangununa ouwa utundilila kokukala novituwa oviwa. Upondola okukala nonthumbi yokuti: “Inkha upopia otyili, vakuenyi mavekuyumbu onthumbi,” iya “inkha ukala nokankhenda, ovanthu mavahande okukala nove.”
Kala nonthumbi yokuti ombunga yove aiho ina ovituwa oviwa.
ONONDONGA MBO MBIMBILIYA: “Tualeiko okulitala oñgeni tyili-tyili onwe muene mukahi.” — 2 Ova Kolindu 13:5.
-
Ombunga yove ina okukala novituwa oviwa opo upopie otyili tyina uti:
-
“Mombunga yetu onthue katupopi omatutu.”
-
“Onthue katuvete vakuetu ine okutañguna.”
-
“Onthue katupopi omupopio wasila ngetyi okutukana.”
-
Ovana vove mavaimbuka okuti okukala novituwa oviwa, hatyitumino vala tyina okulandulwa, mahi otyo tyiimbukisa okuti ombunga ikahi nawa.
-
Apeho popia novana vove konthele yokukala novituwa oviwa. Undapesa ovipuka via kese nthiki opo uvelongese. Ove upondola okueleka ovituwa viombunga navina omona ehole okumona mo Televisau ine okosikola. Pula omona wove okuti: “Oityi ove ñgeno ankho una okulinga?” “Oñgeni ombunga ankho ipondola okutetulula otyitateka otyo?”
Pameka ovituwa viove oviwa.
ONONDONGA MBO MBIMBILIYA: “Tualeiko nomutima wasukuka.” — 1 Petulu 3:16.
-
Pandula ovituwa oviwa. Apeho tyina omona alinga otyipuka otyiwa, mupandula omupopila omokonda yatyi etyi alinga otyiwa. Mongeleka, upondola okumupopila okuti: “Ove wapopia otyili. Nahambukwa unene netyi walinga.” Tyina omona amekupopila okuti walinga otyipuka tyapenga, mupandula mokonda yokuapopia otyili, tyina nkhele uhenemuviyule.
-
Muviyula tyina alinga etyi tyapenga. Kuatesako omona wove okuti inkha ulinga ovipuka ovivi oe makala novitateka. Ovana vena okunoñgonoka okuti etyi valinga tyapenga iya katyelikuatele novituwa ombunga ilandula. Ovohe vamwe kavahande okupopila ovana vavo okuti etyi valinga tyapenga, mokonda otyo tyipondola okusoyesa ovana vavo, mahi tyina vohe vapopila ovana vavo omokonda yatyi etyi valinga tyapenga, matyivekuatesako okulongesa omutima wavo, nokuvekuatesako okulityilika okulinga ovipuka ovivi komutwe wandyila.