OVIAWA ULINGA VIENDA NAPI?
Ovihuna Vieenda mo 2022 — Ovilinga Valinga, Vevilinga Tyokuhole Ovanthu
1 YA JANEIRO YO 2023
Ombimbiliya yapopia-le okuti kononthiki mbokwehulilila makukamoneka ovilwa novinimawe, nomikihi novipuka ovikwavo vali “vitilisa owoma.” (Luka 21:10, 11) Onondaka ombo Sesusi apopile mbuli nokufwisapo haunene umwe menima lyo vilinga lyo 2022. a Ko Ucrânia, kuli nokuluwa unene, ovanthu ovinyingi-nyingi veli nokumona ononkhumbi mokonda yovilwa ovio. Tupu mouye auho muna omukihi Wokolona Vilu. Oku ovanthu ovakwavo vatumbukilwa novihuna, ko Haiti noko América Central, noko Filipinas, noko Afrika, kwatumbukile ovinimawe. Oñgeni Onombangi mba Siovaa vakwatesako vakwavo vekahi nokulambela movihuna ovio?
Menima lyo 2022 twakwatesele-ko ovanthu, movinimawe vikehika po 200! Twayekela-po onondolale mbukehika ponomiliau 12. b Tala oñgeni oviawa viakwatesako ovanthu movinimawe evi vivali.
Otyinimawe ko Haiti
Monthiki 14 ya Agosto yo 2021, ko Haiti kwaendele otyinimawe tyimwe otyinene tyaipaele ovanthu ovanyingi. Tyaipaele Onombangi mba Siovaa vetatu, ovafikwena vevali nomukwendye wike. Otyinimawe otyo tyasilile ovanthu ovanyingi oulema. Omukwatate umwe utiwa o Stephane wati: “Mo Haiti onosimanu mbatyo ambuho monohanyi onombali, ovanthu vakala vala komalangalo nokufifila ovanthu.” Omukwatate omukwavo utiwa o Éliézer, wati: “Onombangi mba Siovaa tyinyingi vesalele tyehena onondywo, novikutu, nononkhaku, novipuka ovikwavo vali. Ovanthu ovanyingi vesalele nowoma wotyinimawe otyo onohanyi ononyingi.”
Eongano lya Siovaa alikwatesako unene ovanthu ovo. Ombetele yoko Haiti ayaave okulia okunyingi omalila akalamba po 53, no notenda mbokulala nomakulusau, no nosolale, novipuka ovikwavo vali. Tupu menima olio, avapindula-po onondywo mbulamba po 100, panyingilile onombongo ononyingi pala okulinga ovipuka ovio.
Vekahi nokwava okulia ko Haitii
Ovakwatate vapandula unene. Lorette wati: “Otyinimawe tyateyele-po onondywo mbetu, novipuka tulandesa avipeseka, atusala tyehena natyike, tyehena nii vala okulia. Mahi eongano lya Siovaa alitukwatesako, tyahasete-ale alitupe umwe atyiho onthwe twesukisa.” Micheline wati: “Otyinimawe otyo, tyahanyene-po onondywo mbovana vange vevali. Ame nomelikwambelo vala, ankho etyi ndyipopia ku Siovaa opo etukwateseko nii vala hityii, mahi ngwe etukwatesako neongano liae. Onthwe pahe tuna ondywo omphe twatungilwa. Ndyipandula unene Siovaa otyipuka otyo etulingila, apeho mandyimupandula.”
Otyipuka eongano lialingile, novatumini vetyimwene. Umwe utiwa o L’Asile omutumini womepunda-umbo wati: “Napandula unene etyi mweya liwa-liwa okukwatesako ovanthu, onwe muna onthilo unene novatumini. Ndyihambukwa okutyitala okuti onwe kamwesukile nonombongo. Mwahanda umwe vala okukwatesako ovanthu, ovilinga vienyi mulinga, muvilinga umwe mokonda muhole ovanthu.”
Ombila Imwe Yeile Nomphepo Onene ko Malawi Noko Moçambique
Monthiki 24 ya Janeiro yo 2022, ko Moçambique noko Malawi, kwalokele ombila imwe onene yeile nomphepo. Apa yaloka onohika ambuhanyauka umwe unene. Onofiyu mbolwisi ambutipauka, ovilalo (onoponde) aviteyua-teywa-po nombila yatyo oyo.
Onombangi mba Siovaa voko Malawi noko Moçambique vakalamba po 30.000, vahanyauninwa ovipuka viavo nombila yatyo oyo. Charles, nae wakaundapele motyilinga tyokukwatesako ovanthu wati: “Etyi namona ñga ovanthu veihamenwa vapeseka kovipuka viavo, atyindyihama unene.” Ovanthu aveho vesalele umwe vala mankhanya, okulia kwavo, nomapia avo, omaumbo avo, aviende nomeva. Apankhila nomukai womukwatate wetu novana vae vevali ovakainthu.
Ondywo yovalinepi yahanywa-po ko Moçambique
Ondywo omphe
Ombila oyo onene yahimbika konombimba (1:00 oola) mepunda-umbo lyo Nchalo ko Malawi, ombunga ya Sengeredo opo veiva omaende omanene apupa. Onondongi onombali ambuho ambuhandye! Sengeredo apopila vomeumbo liavo valupuke-mo, avaende no kondywo yomaliongiyo. Walingile nawa vatundile-mo ñgeno hamwe navo vankhilamo. Ovityuma viavo aviho viaile umwe nomeva. Soka okutunda peumbo liavo okwenda kondywo yomaliongiyo paendwa vala onominutu 30, mahi ngwe avaende-po umwe onoola onombali, mokonda mondyila yatyo ankho kamutavela vali okweenda. Tupandula umwe vala Huku etyi vahankhile.
Ombetele yoko Malawi no yoko Moçambique liwa-liwa avapopila ovatalelipo vomawaneno vakapameke ovanthu vakwaendelwa novihuna. Voseketa yokukwatesako vakwetu povihuna (DRC) avatumu-ko ovakulu vomawaneno avevetwaila okulia novipuka ovikwavo vali vesukisa. Apanyingila onombongo ononyingi pala okukwatesako vakwetu. Onombongo vakwatesako nambo ovanthu movipuka ovikwavo mbutuka 33.000 yonondolale, ombu vatunga nambo onondywo mbutuka 300.000 yonondolale.
Voseketa yokukwatesako vakwetu povihuna, vakwata nawa onombongo opo vetyivile umwe okukwatesako nambo vakwavo haunene vokwatumbukilwa novihuna ovinene. Mono hanyi epandu-vali mbotete ohinde yatenene unene mo Malawi. Ongasolina nayo aitene. Opo vahamene liwa onombongo mbavo ankho tyina vakaovola okulia noviti viokupindula-po omaumbo avo ankho vaendela pohi okukwata monomphunda, vakalande oku kwahatenene unene. Tupu otyo ankho tyivekwatesako okuhapesela onombongo ononyingi momatuku-tuku.
Otyipuka ovakwatate valingile tyehikile umwe komitima viovanthu haunene Onombangi mba Siovaa. Umwe utiwa o Felisberto, ukala ko Moçambique, wati: “Ame hinemone eongano likwatesako ovanthu ñgaa! Tyati umwe olio lina oviti viokutunga, nomatuku-tuku atyo mwene okutyinda ovityuma, novanthu veliava vaundapa-mo, tupu liavela ovanthu okulia, atyiho vetyilinga mokonda vehole ovanthu. Valinga umwe etyi tyapopia Sesusi mo Suau 13:34, 35.” Ester, omuhepe umwe woko Malawi wati: “Etyi ondywo yange yahanywa-po andyisoyo unene, mokonda onombongo ndyina-mbo okutunga ondywo onkhwavo nii vala kambutuuka. Etyi ovakwatate veya okunthungila-ko ondywo onkhwavo, otyipuka tyina atyinthambukiswa ngoti ndyili mouye omupe.”
Onthwe tukevelela ouye omupe, omu tuhakamona vali ovipuka vihanya tyetu. (Mateusi 24:7, 8) Onthwe, tupandula unene otyali tyenyi munatyo pokwaava etyi muna. Onthwe tutyii okuti ovanthu va Siovaa apeho mavakala neetyi vesukisa. Oviawa tulinga viapopwa vali nawa mo site donate.pr418.com. Twapandula unene otyali tyenyi.