A Kwaphierẹ aye rhọ Lele Ẹmro Osolobrugwẹ
“Nyoma ẹghwanren yi Jehova ọ ma otọrakpọ na. Ọ ha idjuwu na mwu nyoma ọmẹrẹnvwrurhe.”—PROV. 3:19.
IJORO: 105, 107
1, 2. (a) Ukẹro ọgo yẹ ihworho ezẹko a ha nie taghene Osolobrugwẹ o vwo ukoko? (b) Me ye ne yono kpahen uvuẹn urhomu-ẹmro ọnana?
OSOLOBRUGWẸ o vwo ukoko? Ihworho ezẹko a ta taghene aye a guọlọ ukoko ro no sun aye-e, oborẹ ọ mai ghanren yẹ onyerẹnkugbe aye rhẹ Osolobrugwẹ. Iroro ọrana ọ gbare? Me yẹ iyẹnrẹn o djephia ne?
2 Uvuẹn urhomu-ẹmro ọnana, ene yono kpahen oborẹ o djerie phia taghene i Jehova, Osolobrugwẹ rọ dabu koko jeghwai kwaphiẹ ekwakwa rhọ. Ọwan ine ji yono kpahen oborẹ ọwan ina kpahenrhọ ọkpọvi rẹ ukoko i Jehova ọ yẹ ọwan. (1 Cor. 14:33, 40) Ọke ahwanren ọrhẹ ọke ọwan na, Baibol na ọ ha userhumu rẹn ihworho i Jehova re ghwoghwo iyẹnrẹn esiri Uvie na. Ọwan e toroba erufon, ufuoma ọrhẹ okugbe uvuẹn ukoko na, nime ọwan a ha ẹmro i Baibol na ọrhẹ ọkpọvi ro nẹ obẹ ukoko na sa ruiruo.
JEHOVA Ọ DABU KWAPHIẸ EKWAKWA RHỌ
3. Me yọ yẹruọ imwẹro taghene i Jehova ọ dabu kwaphiẹ ekwakwa rhọ?
3 Emama i djerie phia taghene Osolobrugwẹ yọ dabu kwaphiẹ ekwakwa rhọ. Baibol na ọ tare: “Nyoma ẹghwanren yi Jehova ọ ma otọrakpọ na. Ọ ha idjuwu na mwu nyoma Prov. 3:19) “Ibiẹ ekwakwa uvuẹn ewian [Osolobrugwẹ]” yẹ ọwan i rhe ne, habaye, “ibiẹ ekwakwa ye rhon kpahiẹn ne.” (Job 26:14) Ọrẹn, ibiẹ ekwakwa rẹ ọwan i rhe kpahen ikereti ọrhẹ otọrakpọ na, ọ lẹrhẹ ọwan kwerhọ taghene a dabu kwaphiẹ aye ephian rhọ. (Ps. 8:3, 4) A kwaphiẹ ikereti na rhọ ẹko sansan, aye ephian a wian uvuẹn izede ra dabu kwaphiẹrhọ. Ọren na ọrhẹ ikereti sansan a nyalele oborẹ a marẹn aye lele! Itiọrurhomẹmro, imwẹro enana i ha userhumu rẹn ọwan mẹrẹnvwrurhe taghene i Jehova rọ “ha izede ona ma idjuwu na” ọrhẹ otọrakpọ na, o fo ohworho re ne jiri, re ne vwo atamwu kpahen, jeghwai ha ẹga riẹn.—Ps. 136:1, 5-9.
ọmẹrẹnvwrurhe.” (4. Mesoriẹ isayẹnsi ọ vwọ ji sabu kpahenrhọ enọ ihworho buebun?
4 Isayẹnsi ọ dabu dje ekwakwa buebun rẹn ọwan kpahen idjuwu na ọrhẹ otọrakpọ na ne, ọ jeghwai lẹrhẹ enyerakpọ ọwan rhomu izede sansan. Ọrẹn, isayẹnsi ọ ji sabu kpahenrhọ enọ buebu-un. Jerẹ udje, ihworho ra guọlọ otọre emru, a ji sabu ta rẹn ọwan oborẹ idjuwu ọrhẹ akpọ na i ru tonrhọ-ọ, yanghene oborẹ ọsoriẹ ọwan e nyerẹn uvuẹn otọrakpọ rọ vuọnren rhẹ emama-a. Habaye, ihworho a ji sabu ta oborẹ ọsoriẹ ituakpọ e vwo omwemẹ rẹ aye ine nyerẹn bẹmẹdẹ-ẹ. (Eccl. 3:11) Mesoriẹ enọ eghoghanren ra vwa ji kpahenrhọ e bun omamọ? Nime egba irherhe e yono kpahen ekwakwa ri va rhe ọrhẹ iyono ri vwe sekpahen Osolobrugwẹ. Ọrẹn, uvuẹn i Baibol na, Jehova ọ kpahenrhọ enọ re kpokpo ẹhẹn ihworho buebun.
5. Izede ego yẹ ọwan a nyalele irhi re suẹn emama?
5 Ọwan a nyalele irhi Jehova ọ ha mwu rẹn emama yen. Ihworho ra wian owian ẹlẹtriki, idọkitọ, era ghwa ẹropleni, ọrhẹ era bọn eghwa, a nyalele irhi enana aye arha wian owian aye. Jerẹ udje, idọkitọ buebun i rheri taghene ituakpọ joma owu. Omarana, idọkitọ i vwa rha guọlọ ekete ọmudu onyakpọ ọ havwọ-ọ. Habaye, ọwan ephian a nyalele irhi re suẹn emama na. Jerẹ udje, ọwan i rhe pho nẹ oberun ọphanren rhe, ana sabu hwu!
OSOLOBRUGWẸ YỌ KWAPHIERẸ AYE RHỌ
6. Mesoriẹ o fo nẹ idibo i Jehova i nyalele ẹkwaphiẹrhotọre?
6 Oborẹ a kwaphiẹ akpọ na ọrhẹ idjuwu na rhọ lele, ghini emru igbevwunu. Omarana, o fori no mwu ọwan ẹro taghene i Jehova ọ guọlọre nẹ idibo yi, i ji nyalele ẹkwaphiẹrhotọre. Nọyẹ ọsoriẹ Osolobrugwẹ ọ yẹ ọwan i Baibol na, nọ kpọ ọwan vi. Ọwan arha nyalele ọkpọvi ro nẹ ukoko Osolobrugwẹ ọrhẹ i Baibol na rhe-e, ọnọ lẹrhẹ ọwan je vwo omamerhomẹ jeghwai rioja.
7. Me yo djephia taghene i Baibol na ghini ọbe ra dabu kwaphiẹrhọ?
7 Baibol na orhiẹ ikuegbe ghemeghe rẹ otu i Jew ọrhẹ Ilele Kristi i yare-e. Ukpomaran, Baibol na ọbe ra dabu kwaphiẹrhọ, rẹ ẹhẹn ọfuanfon Osolobrugwẹ o mwu ihworho ya. Ẹbe sansan uvuẹn i Baibol na, i surhobọ mwu owuowọnwan. Ọbe i Genesis riẹ Revelation ọ ta kpahen oborẹ ene ru djephia taghene i Jehova yo fo ohworho ro no sun, ọ ji ta kpahen oborẹ Osolobrugwẹ ono ru ha ive ọnẹyen kpahen akpọ na te orugba, nyoma Uvie ri Jesu ro rhiẹ Ọmọ re vive kpahen na ono sun.—Se Genesis 3:15; Matthew 6:10; Revelation 11:15.
8. Mesoriẹ ọwan ina ta taghene emọ Israel i nyalele ẹkwaphiẹrhotọre?
Ex. 38:8) Ọke emọ Israel a kwa nẹ ekete owu riẹ ọrọrọ rhẹ i tabernacle na, aye i rurie lele ẹkwaphiẹrhotọre. Ọke oru, Orodje David nọ kwaphiẹ otu i Levi ọrhẹ irherẹn na rhọ ẹko sansan. (1 Chron. 23:1-6; 24:1-3) Ọke emọ Israel a huvwele i Jehova, aye ni mẹrẹn ebrurhọ, ufuoma ọrhẹ okugbe.—Deut. 11:26, 27; 28:1-14.
8 Emọ Israel ọke ahwanren i dje omamọ udje ra nyalele ẹkwaphiẹrhotọre. Jerẹ udje, uvuẹn urhi Moses, o vwo “emẹse ra kwaphiẹrhọ ni ga uvuẹn anurẹsẹ oghwọgbọ ra vwoma na.” (9. Me yo djerie phia taghene Ilele Kristi erukaro na i nyalele ẹkwaphiẹrhotọre?
9 Ilele Kristi erukaro na i ji nyalele ẹkwaphiẹrhotọre, aye ni mẹrẹn erere nẹ ọkpọvi inyikọ na ri rhiẹ ugboma usuon ọke ọrana. (Acts 6:1-6) Ọke oru, na ha imizu ehworhare erọrọ ba ugboma usuon na. (Acts 15:6) Ugboma usuon na yanghene era ha userhumu ren aye ya ha urhebro ọrhẹ ọkpọvi rẹn Ilele Kristi erukaro na nyoma ileta. (1 Tim. 3:1-13; Titus 1:5-9) Marhẹ yẹ ikoko na i ru mẹrẹn erere nẹ ẹnyalele ọkpọvi ugboma usuon na?
10. Me yo nẹ erhumie rhe, ọke Ilele Kristi erukaro na e ru lele irhi ugboma usuon na o brorhiẹn kpahen? (Mẹrẹn ifoto rọ ha uvuẹn ọtonrhọ uyono na.)
10 Se Acts 16:4, 5. O vwo imizu ehworhare rẹ ugboma usuon na o dje ni ha “irhi rẹ inyikọ ọrhẹ ekpako ri ha uvuẹn i Jerusalem i brorhiẹn kpahen,” vwe imizu na. Nyoma irhi na, aye ne “ru esegburhomẹmro ihworho ri ha uvuẹn ikoko na gbanhan, ikoko na ne buẹnrhọ kẹdẹkẹdẹ.” Ikun i Baibol ọnana, o vwo uyono rẹ ọwan ina sabu ha ruiruo uvuẹn ukoko na inyenana?
WA NYALELE ỌKPỌVI?
11. Me yẹ ihworho ra kobaro uvuẹn ukoko na ine ru kpahen ọkpọvi rẹ ukoko i Jehova ọ haphia?
11 Me yo fori nẹ ihworho ri ha Umẹ rọ hẹrote oghọn ukoko, iniruo okinhariẹ, ọrhẹ ekpako ukoko i ru, orhianẹ ukoko i Jehova ọ yẹrẹ aye ọkpọvi inyenana? Baibol na ọ tare taghene o fori na huvwele jeghwai nyalele ọkpọvi. (Deut. 30:16; Heb. 13:7, 17) Ohworho ro vwo ẹhẹn ẹkparehaso, ọ sabu rhirhiẹ ukoko i Jehova-a, nime aruo uruemru ọrana ọnọ sabu lẹrhẹ ẹguọlọ, ufuoma, ọrhẹ okugbe je rhirhiẹ ukoko na. Itiọrurhomẹmro, o vwo Olele Kristi owuorowu rọ guọlọ hẹrokele orharhere uruemru jerẹ jẹ ọghọ e mwuo ọrhẹ jẹ atamwu e vwo ri Diotrephes o djephia-a. (Se 3 John 9, 10.) Ọwan ina sabu nọ oma ọwan: ‘Mia lẹrhẹ ihworho ri kẹrẹre mẹ ruẹ riaro uvuẹn ogame i Jehova? Mie kiki rhiabọ dede jeghwai hobọtua ọkpọvi rẹ era kobaro i haphia?’
12. Ewene ọgo ye ru kpahen oborẹ a ha idibo owian ọrhẹ ekpako ukoko mwuẹ lele?
12 Roro kpahen orhienbro owu rẹ ugboma usuon na o bruru ro vwo ji jiri na. “Questions From Readers” rọ homaphia uvuẹn i Watchtower ọrẹ November 15, 2014, ọ hunute ewene kpahen oborẹ ana ha idibo owian ọrhẹ ekpako ukoko mwu lele. Urhomu-ẹmro na ọ tare taghene ugboma usuon na, ọ ha omẹgbanhon rẹn iniruo okinhariẹ nẹ aye i ha ekpako ukoko ọrhẹ idibo owian mwu. Lele ọkpọvi ọrana, nẹ September 1, 2014 rhe, iniruo okinhariẹ nọ ya ha ekpako ukoko ọrhẹ idibo owian mwuẹ. Oniruo okinhariẹ na ọ damoma nọ dabu rhe ihworho re jiri riẹn na, nyoma o lele aye wian uvuẹn owian aghwoghwo na. Nọ dabu ni ekrun ohworho na sua. (1 Tim. 3:4, 5) Ekpako ukoko na ọrhẹ oniruo okinhariẹ na, na dabu roro kpahen idjaghwẹ uvuẹn i Baibol na rọ lẹrhẹ ohworho mwuovwan rọ nọ ga uvuẹn ẹrhẹ ọkpako yanghene odibo owian.—1 Tim. 3:1-10, 12, 13; 1 Pet. 5:1-3.
13. Marhẹ ọwan ine ru sabu hobọtua ọkpọvi rẹ ekpako ukoko na a yẹ ọwan?
13 O fori nẹ ọwan i nyalele ọkpọvi ro nẹ obẹ ekpako ukoko na sa. Omamọ ẹmro ri ha uvuẹn i Baibol na yẹ ekpako na a nyalele. (1 Tim. 6:3) Roro kpahen urhebro i Paul ro sekpahen ihworho ezẹko uvuẹn ukoko na. Aye i vwa wia-an, ọrẹn aye ne “fioma rhọ ẹmro ro vwo te aye.” Ọkezẹko ekpako na i ha urhebro rẹn aye, ọrẹn aye ni gbomarhọ irueru aye, aye arha ha urhebro na-a. Me yẹ ukoko na ono ru aruo ohworho ọrana? Paul nọ tare: “Are i djokarhọ ohworho ọrana, are i vwe kwomakugbe yi-i.” Urhebro ọrana o serhọ, nime a ta rẹn aye taghene aye i vwe ni ohworho ọrana taghene ọvwreghrẹ-ẹn. (2 Thess. 3:11-15) Inyenana, ekpako ukoko a ji ha urhebro phia kpahen ohworho ro gbomarhọ oborẹ ọsọre, jerẹ ohworho rọ kọn rhọ ohworho rọ vwọ ga i Jehova. (1 Cor. 7:39) Marhẹ oma o ruo ọke rẹ ekpako ukoko a ha aruo urhebro ọrana phia? Orhianẹ wu rhe oborẹ ekpako na a ta kpahan, wu na damoma ne wu kẹnoma rẹn aruo ohworho ọrana ro gbomarhọ ọsọre na? Ẹguọlọ ọrhẹ emevigbanhon ọnọ, ọnọ sabu ha userhumu rẹn ohworho ọrana tiobọnu irueru re sọre na. [1]
SẸRORẸ UFUOMA ỌRHẸ OKUGBE JEGHWAI RHIẸ IHWORHO RI FONRON
14. Marhẹ ọwan ine ru sabu toroba ẹfuọn ukoko na?
14 Ọwan ina sabu toroba ẹfuọn ukoko na nyoma ọwan ina ha ọkpọvi ri ha uvuẹn i Baibol na ruiruo. Roro kpahen oborẹ ọ phiare uvuẹn Corinth ọke ahwanren. Paul o fioma rhọ aghwoghwo uvuẹn amwa na, ọ jeghwai vwo ẹguọlọ kpahen “ihworho efuanfon” ri ha avwaye. (1 Cor. 1:1, 2) Ọrẹn, o rhiẹ emru egbogbọse rẹn i Paul, rọ nọ ta rẹn imizu re ha avwaye kpahen uruemru ọfanrhiẹn rẹ aye e ruẹ. Paul nọ ha urhebro rẹn ekpako na taghene aye i le ihworho ri vwa fon nẹ ukoko na. Nẹ ukoko na ọ sabu fon, o fori nẹ ekpako ukoko na i le iruedandan nẹ ukoko na. (1 Cor. 5:1, 5-7, 12) Ọwan i rha hobọtua orhienbro ekpako na ọrẹ aye e le ohworho nẹ ukoko, ọnọ lẹrhẹ ukoko na fon, ọnọ jeghwai mwu ohworho na ghwẹriẹ nọ sabu mẹrẹn ẹharhomu i Jehova.
15. Marhẹ ọwan ine ru sẹrorẹ ufuoma uvuẹn ukoko na?
15 O ji vwo okpetu ọrọrọ rọ homaphia uvuẹn i Corinth. Imizu ezẹko e se imizu uvuẹn ukoko na ẹzọn. Paul nọ nọrẹn aye onọ ọnana: “Mesoriẹ are i vwe din orusọ?” (1 Cor. 6:1-8) Emru omaran ọ ji homaphia inyenana. Ọkezẹko, ufuoma uvwre imizu ri ha uvuẹn ukoko na o seriotọre fọkiẹ eyi rẹ aye i so kugbe, ro se fughwẹ, rọ jeghwai suẹ igho ẹghwọghọ fughwẹ. Imizu ezẹko e se imizu uvuẹn ukoko na ẹzọn, ọrẹn i Baibol na ọ ha userhumu rẹn ọwan taghene, o fori na rioja ọghware ukperẹ ana rhua ofa vwe odẹ Osolobrugwẹ yanghene fi ọyanghan rhẹ ufuoma rọ ha uvuẹn ukoko na. [2] Na sabu kwaphiẹ ẹghwọ rhọ, o fori nẹ ọwan i ha urhebro i Jesu ruiruo. (Se Matthew 5:23, 24; 18:15-17.) Ọwan i rhe ru omaran, ọwan ne toroba ufuoma rọ ha uvuẹn ukoko na.
16. Mesoriẹ o fo nẹ ihworho Osolobrugwẹ i nyerẹnkugbe?
16 Baibol na o dje oborẹ ọsoriẹ o fo Ps. 133:1) Ọke rẹ Emọ Israel a huvwele i Jehova, aye i riẹ amerhen okugbe. Osolobrugwẹ nọ ta kpahen oborẹ ọnọ phia rẹn ihworho enẹyen ọke rọ ta: “Mi ne koko aye ọrẹ okugbe jerẹ igegede ri ha uvuẹn ogba.” (Mic. 2:12) Habaye, Jehova nọ tare nyoma ọmẹraro Zephaniah: “Ọke ọrana, ni mi ne wene edjadjẹ ihworho na rhiẹ edjadjẹ ro fiotọre, neneyo aye i sabu se odẹ i Jehova, nẹ aye i jeghwai ga ye ọrẹ okugbe.” (Zeph. 3:9) A kpẹmẹ i Jehova taghene ọwan i vwo uphẹn ra na ga ye ọrẹ okugbe!
nẹ ihworho Osolobrugwẹ i vwo omamọ onyerẹnkugbe. Ọbo ijoro na ọrhọ ta: “Nughe! Oborẹ orhomu te rẹ imizu ine nyerẹnkugbe ọrẹ ufuoma!” (Ekpako e dje ẹguọlọ phia nyoma aye a ha userhumu rẹn ohworho rọ kpare udjoghwẹ rọ sọre (Mẹrẹn udjoghwẹ 17)
17. Na sabu sẹrorẹ ẹfuọn ọrhẹ okugbe uvuẹn ukoko na, me yo fori nẹ ekpako i ru kpahen ẹmro ri sekpahen orusọ?
17 Na sabu sẹrorẹ ẹfuọn ọrhẹ okugbe uvuẹn ukoko na, o fori nẹ ekpako ukoko i kpare idjaghwẹ ogege kpahen ẹmro ri sekpahen orusọ. Paul o rheri taghene Osolobrugwẹ ọ vwọ fọkiẹ ẹguọlọ nẹro harẹn orusọ-ọ. (Prov. 15:3) Ọyẹ ọsoriẹ ọbe i Corinth ọrukaro ri Paul ọ yare, orhiẹ ọrẹ erhetio ọrhẹ ẹguọlọ. Ọbe i Corinth ọreva rọ yare ibiamo eva a vrẹn hin, o djephia taghene eru riaro ọ homaphia, nime ekpako na i ha ọkpọvi ọnyikọ Paul ruiruo. Orhianẹ Olele Kristi ọ kpare udjoghwẹ rọ sọre ọ ki mẹriẹnvwrurhe, o fori nẹ ehworhare ri mwuovwan i kpọ ye vi rhẹ ẹhẹn bọrọbọrọ.—Gal. 6:1.
18. (a) Izede ego yẹ urhebro ri ha uvuẹn i Baibol na i ru ha userhumu rẹn Ilele Kristi erukaro na? (b) Me ye ne yono kpahen uvuẹn urhomu-ẹmro rọ ha kpahen ọnana?
18 O fiotọre taghene urhebro ro nẹ Ẹmro Osolobrugwẹ rhe, ọ ha userhumu rẹn Ilele Kristi erukaro ri ha uvuẹn Corinth ọrhẹ eri ha uvuẹn ekete erọrọ sẹrorẹ ẹfuọn, ufuoma ọrhẹ okugbe rọ ha uvuẹn ikoko na. (1 Cor. 1:10; Eph. 4:11-13, ftn.; 1 Pet. 3:8) Fọkiẹ ọrana, imizu ọwan ọke ọrana ni sabu ghwọghọ ọke rhẹ iruo Uvie na omamọ. Itiọrurhomẹmro, Paul nọ sabu ta taghene e “ghwoghwo iyẹnrẹn esiri na lele akpọ na ephian.” (Col. 1:23) Inyenana, e ji ghwoghwo kpahen ọhọre Osolobrugwẹ lele akpọ na ephian, nyoma omẹdamu ihworho ri ha uvuẹn ukoko okugbe. Uvuẹn urhomu-ẹmro rọ ha kpahen ọnana, ene yono kpahen oborẹ o djerie phia taghene ihworho enana a ha ukẹro ọghoghanren ni Baibol na, aye i jeghwai vwo omwemẹ rẹ aye ina họghọ rẹn i Jehova.—Ps. 71:15, 16.