СТАТИЈА ПРОУЧИБАСКЕ 32
Ов разумно сар о Јехова
Тумари разумност нека овел пенџарди англо са о мануша (ФИЛ. 4:5)
ГИЛИ 89 Кер са со сикљовеа
БАШО СО КА КЕРА ЛАФИ a
Саво каш мангеа те ове? (Дикх ко пасус 1)
1. Ки која смисла о христијања мора те овен сар каш? (Дикх хем и слика.)
„И БАВЛАЛ нашти те пхагел каш со банѓола“. Акаја изрека истакнинела јекх важно бути која со поможинела е каштенге те бајрон — и флексибилност. Слично тано аменцар, те шај духовно те бајрова мора те ова флексибилна кеда ка менинен пе амаре околностија. Сар шај те кера адава? Аѓаар со ка прилагодина амен кеда ка менинен пе амаре околностија хем ка поштујна е јаверенгоро стави хем одлуке.
2. Кола особине шај те поможинен аменге те прилагодина амен ко неве околностија, хем со ка дикха ки акаја статија?
2 Сар слуге е Јеховаскере амен мангаја те ова разумна. Исто аѓаар мангаја те ова понизна хем сочувствителна. Ки акаја статија ка дикха сар акала особине поможинѓе несаве христијаненге те икљовен ко крајо е промененцар со случинѓе пе ленге ко живото. Исто аѓаар ка дикха сар акала особине шај те поможинен аменге да. Ама, најангле те дикха со шај те сикљова таро Јехова хем о Исус кола сој тане совршена примерија баши разумност.
О ЈЕХОВА ХЕМ О ИСУС ТАНЕ РАЗУМНА
3. Котар џанаја кај о Јехова тано разумно?
3 И Библија вакерела башо Јехова кај тано „Карпа“ соске тано цврсто хем стабилно (5. Мој. 32:4). Ама исто аѓаар ов тано разумно. Џикоте менинена пе о условија ко свето амаро Девел прилагодинела пе ко адала промене те шај те исполнинел пли намера. Кеда о Јехова керѓа е манушен спрема пло лико, ов денѓа лен способност те прилагодинен пе ко неве околностија. Ов денѓа амен јасна библиска начелија кола со поможинена амен те ана мудра одлуке, бизи разлика саве предизвикија шај ка овен амен. Пле примереа хем е начелонцар со денѓа амен, о Јехова поможинела амен те хаљова кај на само сој тано „Карпа“, него исто аѓаар тано разумно.
4. Вакер јекх пример баши е Јеховаскири разумност (3. Мојсеева 5:7, 11).
4 Са со керела о Јехова тано совршено хем разумно. Ов на постапинела строго е манушенцар. На пример, размислин сар о Јехова сикавѓа разумност е Израелцонге. Ов на родела сине исто жртва секоле јекхестар, бизи разлика дали сине чороло или барвало. Ко несаве случаија ов дозволинела сине секоле израелцоске те дел жртве спрема пле околностија. (Читин 3. Мојсеева 5:7, 11.)
5. Вакер пример баши е Јеховаскири понизност хем сочувство.
5 Е Јеховаскири понизност хем сочувство поттикнинѓе ле те овел разумно. На пример, лескири понизност шај сине јасно те дикхел пе кеда мангља те уништинел е лошна манушен таро Содом. Преку пле ангелија, о Јехова вакерѓа е праведно Лотеске те нашел ко планине. Ама о Лот дарандило те џал адари. Адалеске ов молинѓа е Јехова заедно пле фамилијаја те мукхел ле те нашел ко Зигор, јекх тикни диз која со о Јехова мангља те уништинел. О Јехова шај сине таро Лот те родел те керел адава со родинѓа лестар. Наместо адава, о Јехова дозволинѓа леске те џал ко Зигор, иако адава значинела сине кај ов ваљани те променинел пли одлука те на уништинел адаја диз (1. Мој. 19:18-22). Веконцар покасно, о Јехова сикавѓа сочувство е манушенге тари Ниневија. Ов бичхалѓа пле пророко е Јона те вакерел е лошна манушенге тари Ниневија кај адаја диз хем ола ка овен уништиме. Ама кеда о мануша тари адаја диз каинѓе пе, е Јеховаске пело жал хем на уништинѓа лен (Јона 3:1, 10; 4:10, 11).
6. Вакер пример со сикавела кај о Исус тано разумно исто сар о Јехова.
6 О Исус сине разумно исто сар сар о Јехова. Ов сине бичхалдо ки пхув те шај те проповединел „е нашавде бакхренге таро Израел“. Ама џикоте керела сине пли задача, ов сикавѓа кај тано разумно. На пример, ки јекх прилика јекх џувли која со на сине Израелка, молинѓа ле те сасљарел лакере чхаја соске сине ла демони хем бут мучинела пе сине. Поттикнимо таро сочувство, о Исус керѓа адава башо со молинѓа ле и џувли (Мат. 15:21-28). Те дикха панда јекх пример. Ко почеток тари пли служба, о Исус вакерѓа: „Секој со на признајнела... кај верујнела ки манде, ме да... нане те признајнав кај тано мло ученико“ (Мат. 10:33). Ама, дали о Исус откажинѓа пе таро Петар, иако трин пути на признајнѓа кај тано лескоро ученико? На, соске о Исус џанља кај е Петареске пело бут жал башо адава со керѓа хем кај сине леске верно. Откеда воскреснинѓа, о Исус појавинѓа пе е Петареске хем најверојатно уверинѓа ле кај простинѓа леске хем кај мангела ле (Лука 24:33, 34).
7. Спрема Филипјања 4:5, сар мангаја те ова пенџарде англо о мануша?
7 Амен дикхлем кај о Јехова хем о Исус тане разумна. А сар тано аменцар? О Јехова очекујнела амен да те ова разумна. (Читин Филипјања 4:5.) Шај те пуча амен: „Дали о јавера мислинена кај сиум разумно, толерантно хем спремно те попуштинав? Или мислинена кај сиум строго, круто или тврдоглаво? Дали инсистиринава о јавера те керен о буќа аѓаар сар ме со мислинава кај ваљани те керен пе? Или сиум спремно те шунав е јаверенгоро мислење хем попуштинава ако и ситуација дозволинела адава?“ Кобор поразумна ка ова, добором послична ка ова сар о Јехова хем о Исус. Те дикха дуј ситуацие коте со ваљани те ова разумна — кеда ка менинен пе амаре околностија хем кеда о ставија хем о одлуке е јаверенгере разликујнена пе таро амаре.
ОВ РАЗУМНО КЕДА КА МЕНИНЕН ПЕ ТЛЕ ОКОЛНОСТИЈА
8. Со шај те поможинел аменге те ова разумна кеда менинена пе амаре околностија? (Дикх хем и фуснота.)
8 Те ова разумна значинела те ова флексибилна кеда ка менинен пе амаре околностија. Асавке промене шај те керен аменге проблемија кола со на очекујнѓем лен. На пример, шај таро јекх пути те астара несаво пхаро насвалипе. Ако ко тхан коте со живинаја таро јекх пути менинела пе и економско или политичко ситуација адава да шај те менинел амаро живото (Проп. 9:11; 1. Кор. 7:31). Шај чак те овел аменге пхаро ако и организација замолинела амен те кера несави јавер задача или те служина ко јавер тхан. Бизи разлика саве предизвикија ка овен амен, шај успешно те прилагодина амен ко неве околностија ако слединаја акала штар чекорија: 1) Прифатин и реалност, 2) дикх англе 3) концентририн тут ко позитивна буќа хем 4) кер шукарипе е јаверенге. b Акана те дикха сар несаве пхраленге хем пхењенге користинѓа адава со керѓе акала штар буќа.
9. Сар јекх брачно пари иклиле ко крајо пле проблеменцар?
9 Прифатин и реалност. О Емануеле хем и Франческа сине бичхалде те служинен сар мисионерија ки јекх јавер пхув. Само со почминѓе те сикљовен и неви чхиб хем те запознајнен пе е пхраленцар хем е пхењенцар таро нево собрание, почминѓа и пандемија КОВИД-19 хем ваљанѓе те овен ки изолација. Ко адава периоди изненадено мули е Франческакири дај. Ој бут мангља те овел пле фамилијаја ко адава пхаро време, ама нашти сине те патујнел баши пандемија. Сар успејнѓа те издржинел ко са акала пхарипа? Прво, о Емануеле хем и Франческа заедно молинѓе пе баши мудрост те шај те овел лен сила секоле дивеске посебно хем те на овен претерано секириме башо адава со ка овел. О Јехова ко право време одговоринѓа ко ленгере молитве преку пли организација. На пример, ола сине охрабриме таро јекхе пхралескоро интервју, ов вакерѓа: „Кобор посигате прифатинаја амаре неве околностија, добором посигате ка ирана амари радост хем аѓаар ка шај ко неве да околностија те да амаро најшукар“. c Дујто, ола одлучинѓе пошукар те сикљовен те сведочинен преку телефони, па чак почминѓе библиско курси. Трито, ола прифатинѓе и помош е пхраленгири хем е пхењенгири хем сине благодарна башо ленгоро мангипе. Јекх љубезно пхен цело берш бичхалела сине секова диве кратка охрабрувачка пораке. Ако амен да прифатинаја амаре неве околностија, тегани амен да шај те ова радосна е буќенцар со шај те кера лен.
10. Сар и Кристина прилагодинѓа пе ки јекх бари промена ко лакоро живото?
10 Дикх англе хем концентририн тут ко позитивна буќа. И Кристина, јекх пхен тари Романија која со живинела ки Јапонија разочаринѓа пе кеда вакерѓе кај нане више те овел о собрание ки англиско чхиб коте со ој џала сине. Ама наместо те размислинел башо адава со случинѓа пе, ој одлучинѓа те џал ко Јапонско собрание хем атхе денѓа пло најшукар ки служба. Ој замолинѓа јекхе манушња која со керела сине лаја бути, те сикавел ла те керел пошукар јапонски лафи. Акаја манушни прифатинѓа те користинел и Библија хем и брошура Ов бахтало засекогаш те шај те сикавел е Кристина јапонски. Аѓаар, на само со и Кристина сиклили пошукар и чхиб, него и манушни да почминѓа те интересинел пе башо чачипе. Ако дикхаја англе хем сием позитивна, тегани о изненадена промене шај те анен благословија со на очекујнѓем лен.
11. Со керѓа јекх брачно пари кеда сине лен финансиска проблемија?
11 Кер шукарипе е јаверенге. Јекх брачно пари со живинела ки јекх пхув коте со амаре активностија тане забраниме сине лен финансиска проблемија кеда и пхув банкротиринѓа. Сар прилагодинѓе пе ко адала околностија? Сар прво, ола анѓе одлуке коленцар со поедноставинѓе пумаро живото. Пало адава, наместо те концентриринен пе ко пумаре проблемија, ола одлучинѓе те поможинен е јаверенге аѓаар со геле повише ки служба (Апо. 20:35). О ром вакерѓа: „Адалеске со сием сине зафатиме службаја на сине амен време те размислина башо негативна буќа, него шај сине те концентририна амен те кера е Девлескири волја“. Кеда менинена пе амаре околностија, на смејнаја те бистра кобор тано важно понадари да те поможина е јаверен, посебно преку амари служба.
12. Сар о пример е Павлескоро шај те поможинел амен те прилагодина амен ки служба?
12 Џикоте сием ки служба ваљани те ова флексибилна. Амен проповединаја манушенге со иси лен различна верувања, ставија хем култура. О апостол Павле сине прилагодливо ки пли служба хем амен шај бут те сикљова таро лескоро пример. О Исус бичхалѓа е Павле те овел „апостоли ко јавера народија“ (Рим. 11:13). Адалеске о Павле проповединѓа е евреенге, е грконге, школујме манушенге, обична манушенге, службениконге хем царенге. Те шај те ресел ко вило са акале различна манушенге, о Павле вакерѓа баши песте: „Сариненге сиум сине са“ (1. Кор. 9:19-23). Ов прилагодинѓа пло начин сар проповединела сине аѓаар со размислинела сине баши е манушенгири култура, котар авена хем ко со верујнена. Амен да шај те ова успешна ки служба ако сием флексибилна хем ако прилагодинаја амаро начин сар проповединаја спрема е манушенгере потребе.
ПОШТУЈН Е ЈАВЕРЕНГОРО СТАВИ
Ако сием разумна, тегани ка поштујна е јаверенгоро стави (Дикх ко пасус 13)
13. Спрема 1. Коринќања 8:9, со шај те овел ако на поштујнаја е јаверенгоро стави?
13 И Разумност исто аѓаар поможинела амен те поштујна е јаверенгоро стави. На пример, несаве пхења мангена те шминкинен пе, а јавера на. Несаве христијања мангена умерено те пиен алкохол, а јавера одлучинена хич те на пиен. Или, са о христијања мангена те овен састе, ама на биринена сарине ко исто начин те лечинен пе. Ако секогаш мислинаја кај амен сием ко право хем ако пробинаја те убедина амаре пхрален те керен о буќа сар амен со кераја лен, о јавера шај те сопкинен пе хем адава те анел поделбе. Амен сигурно на би мангаја те кера асавко нешто! (Читин 1. Коринќања 8:9; 10:23, ). Акана, те дикха дуј примерија кола со сикавена сар о библиска начелија шај те поможинен амен те ова урамнотежена хем те аракха о мир ко собрание. 24
Ако сием разумна, тегани ка поштујна е јаверенгоро стави (Дикх ко пасус 14)
14. Кола библиска начелија ваљани те овен амен ки годи кеда керела пе лафи башо амаро урајбе хем изглед?
14 Амаро урајбе хем изглед. О Јехова на чхивѓа строга правилија башо адава сар те урава амен, него денѓа амен начелија кола со ваљани те следина лен. Амаре урајбаја ваљани те фалина е Девле хем аѓаар те сикава кај сием разумна, скромна хем разборита (1. Тим. 2:9, 10; 1. Пет. 3:3). Адалеске, на мангаја амаре урајбаја те привлечина непотребно внимание. Исто аѓаар, о библиска начелија шај те поможинен е старешиненге те на чхивен пумаре лична правилија башо адава со те урава хем сар те изгледина. На пример, о старешине таро јекх собрание мангле те поможинен несаве терне пхраленге кола со пхиравена сине модерно фризура со сине кратко ама неуредно. Сар поможинѓе ленге о старешине бизо те чхивен несаво правило? О покраинско надгледнико предложинѓа е старешиненге те вакерен е терне пхраленге: „Ако сиен ки бина хем о пхраља повише дикхена ко адава сар сиен уравде наместо ко адава со вакерена, тегани нане нешто шукар тумаре урајбаја или адалеа сар изглединена“. Акава едноставно објаснување поможинѓа е терне пхраленге те хаљовен со ваљани те керен бизо о старешине те чхивен несаве правилија. d
Ако сием разумна, тегани ка поштујна е јаверенгоро стави (Дикх ко пасус 15)
15. Спрема кола библиска законија хем начелија водинаја амен кеда анаја одлуке башо амаро састипе? (Римјања 14:5).
15 Амаро састипе. Секова христијани мора коркори те одлучинел сар те грижинел пе башо пло састипе (Гал. 6:5). Ки Библија иси само некобор конкретна законија башо састипе коленде со јекх христијани мора те икерел пе кеда ка ваљани те биринел ко саво начин ка лечинел пе. На пример, мора те шуна и заповед те на примина рат хем те цида амен таро спиритизам (Апо. 15:20; Гал. 5:19, 20). О јавера начинија лечибаске тане мукхле ки совест. Несаве кеда насваљовена џана само ко доктори, а несаве биринена јавер начин лечибаске. Бизи разлика кобор сием увериме кај несаво начин лечибаске тано корисно или штетно, амен ваљани те поштујна о право амаре пхраленгоро коркори те одлучинен башо пумаро састипе. Адалеске на ваљани те бистра акала штар буќа: 1) Само е Девлескоро Царство шај целосно хем трајно те сасљарел е манушен (Иса. 33:24). 2) Секова христијани мора те овел „целосно уверимо“ башо адава сој најшукар башо лескоро састипе. (Читин Римјања 14:5.) 3) Амен на мангаја те судина е јаверен или те кера нешто колеа со шај те сопкинен пе (Рим. 14:13). 4) О христијања сикавена мангипе хем хаљовена кај о јекхипе ко собрание тано бут поважно таро ленгоро лично мислење (Рим. 14:15, 19, 20). Ако иси амен акала буќа ки годи тегани ка ачхова паше амаре пхраленцар хем пхењенцар хем ка аракха о мир ко собрание.
Ако сием разумна, тегани ка поштујна е јаверенгоро стави (Дикх ко пасус 16)
16. Сар јекх старешина шај те сикавел кај тано разумно кеда соработинела јавере старешиненцар? (Дикх хем и слика.)
16 О старешине мора те овен шукар пример баши разумност (1. Тим. 3:2, 3). На пример, јекх старешина на ваљани те очекујнел кај о јавера секогаш ка прифатинен лескоро мислење само адалеске сој тано попхуро таро јавера старешине. Ов тано свесно кај о Јехова преку пло духо шај те водинел било саве старешина те вакерел нешто со ка поможинел те анел пе мудро одлука. Ако повише старешине согласинена пе јекхе одлукаја колаја со на пхагела пе несаво библиско начело, јекх разумно старешина ка поддржинел адаја одлука, чак ако иси ле појавер мислење.
СОСКЕ ТАНО КОРИСНО ТЕ ОВА РАЗУМНА
17. Саве користија анела и разумност?
17 И разумност анела бут благословија. Амен накхаја пошукар амаре пхраленцар хем пхењенцар хем ко собрание иси мир. Радујнаја амен со иако ко е Девлескоро народо иси различна карактерија хем културе, сепак обожавинаја е Девле сар јекх фамилија. Ама сој најважно, радујнаја амен адалеске со џанаја кај џаја пало пример е Јеховаскоро кова сој тано разумно Девел.
ГИЛИ 90 Те охрабрина амен јекх јекхеа!
a О Јехова хем о Исус тане разумна хем ола мангена амен да те развина акаја особина. Ако сием разумна ка овел аменге полокхо те прилагодина амен ко неве околностија, сар на пример кеда ка насваљова или кеда ка менинел пе амари финансиско состојба. Исто аѓаар ка кера те овел мир хем јекхипе ко собрание.
b Дикх и статија „Како да ги поднесеш промените“ која со иклили ко Разбудете се! бр. 4, 2016.
c Дикх о видеоклипи Интервју е пхралеа Димитриј Михајлов тари статија „О Јехова шај те керел о прогонство те овел сведоштво“ ко Амаро живото хем служба сар христијања — листија спремибаске таро март-април 2021 берш.
d Ако мангеа те џане нешто повише башо урајбе хем изглед, дикх и лекција 52 ко лил Ов бахтало засекогаш.