PROBLEMIJA
Bukja so kerena te na ova bezbedna
„Ni jekh generacija na napredujngja doborom šukar ko tehnološko, naučno hem finansisko pogled, sar akaja... Ama verojatno akaja tani hem i prvo generacija so angja o sveto dži ki [političko, ekonomsko hem ekološko] katastrofa“ (Globalno izveštaj bašo rizikija 2018, Svetsko ekonomsko forum).
SOSKE BUT MANUŠA TANE SEKIRIME BAŠI IDNINA E MANUŠENGIRI HEM E PHUVJAKIRI? TE DIKHA SAMO NESAVE TARO PROBLEMIJA SO ISI KO SVETO.
-
KRIMINAL KO INTERNET: Sprema jekh avstralisko vesniko, o internet ovela sa poopasno. Ov tano raj e pedofilenge, manušenge so mangena te maltretirinen hem te provocirinen e javeren hem e hakerenge so čorena ili uništinena informacie. „Jekh taro najbaro kriminal tano o čoribe podatokija. O internet dela prilika e manušenge te sikaven ple najlošna osobine sar soj i zloba hem i surovost (The Australian).
-
FINANSISKO RAZLIKA: Spored jekh izveštaj tari jekh organizacija so pomožinela e čorolenge, ofto najbarvale manuša ko sveto isi len barvalipa kobor so isi ekvaš manušen ko celo sveto. Ko adava izveštaj vakerela: „Adaleske so isi nepravedno ekonomsko razlika o barvale dobinena but pare, a o najčorole mučinena pe bašo adava, kola so poviše lendar tane džuvlja“. Nesave darana kaj ako ponadari da bajrola akaja razlika šaj te kerel o javera te buninen pe.
-
VOJNE HEM BRKIBE: Ko jekh izveštaj bašo 2018 berš, i Agencija bašo izbeglice taro Obedineta nacie vakerela: „Nikogaš angleder na sine doborom manuša so selinena pe“. Poviše taro 68 milionja manuša mora sine te mukhen pumare khera adaleske so sine vojne ili sine brkime. „Skoro ko sekola duj sekundija jekh manuš mora te mukhel plo kher“, pišinela ko akava izveštaj.
-
ZAGADIMI OKOLINA: Ko Globalno izveštaj bašo rizikija bašo 2018 berš pišinela: „Sa poviše rastenija hem životne pohari našavgjovena, osven adava šteta kerela e manušeskere sastipaske o zagadimo vozduh hem o zagadime morija“. Isto agjaar, ko but phuvja isi sa pohari insektija. Adaleske so ola pomožinena te bajron neve rastenija, o naučnikija vakerena kaj e phuvjake zakaninela pe „ekološko Armagedon“. O koralija da tane ki opasnost te meren. O naučnikija mislinena kaj ko posledna 30 berš, mule okolu ekvaš taro koralija ko sveto.
Dali šaj te kera o potrebna promene te šaj amaro sveto te ovel pošužo hem posigurno than živibaske? Nesave mislinena kaj šaj te kera adava samo ako džanaja poviše bukja. Ama so valjani čače te džana te šaj te menina o način sar o manuša razmislinena hem postapinena? Ki sledno statija ka oven odgovorime akala pučiba.