Pozorujeme svet
Pozorujeme svet
Z odpadu zlato
Jedna banská spoločnosť v Japonsku objavila ľahký a výnosnejší spôsob získavania drahých kovov. Tokijské noviny IHT Asahi Shimbun informujú, že v prefektúre Akita istá spoločnosť, ktorá sa zaoberá tavením a rafináciou kovov, namiesto toho, aby vynakladala množstvo času a peňazí na hľadanie rudy, teraz taví odpadový kov z vyradených mobilných telefónov a počítačov, aby získala drahé kovy. Podľa prezidenta tejto spoločnosti „sa z 1 tony použitých mobilných telefónov — bez batérií — dá získať niekoľko sto gramov zlata“. Keď sa to porovná s tradičnými spôsobmi ťaženia, výťažok z jednej tony získanej v tejto „veľkomestskej bani“ môže byť až desaťkrát väčší než výťažok z rudy. Navyše neboli potrebné ďalšie investície na zmenu zariadení na spracovanie, pretože „ťaženie“ zlata z mobilných telefónov sa veľmi nelíši od získavania kovov z rudy.
Lamy na stráži
Pri strážení oviec sa severoamerickí rančeri začínajú spoliehať na lamy. Podľa kanadských novín The Globe and Mail lamy „cítia silnú spolupatričnosť k ostatným zvieratám, s ktorými trávia čas“. Smelo chránia stádo tak, že vydávajú výstražný signál, zháňajú ovce dokopy, zaháňajú votrelcov a dravce sa snažia odohnať kopancami. Niektorí farmári dokonca uprednostňujú lamy pred strážnymi psami, pretože sú relatívne lacné. Navyše, ako sa píše v novinách, „keďže lamy sa pasú a spia s ovcami, starostlivosť o ne si nevyžaduje žiadne zvláštne výdavky — a môžu prežiť obľúbené plemená strážnych psov o niekoľko rokov“. Jeden kanadský chovateľ oviec, ktorý vlastní lamy, opisuje ich výhody takto: „Nič vás nestoja“ a „neštekajú“.
Prírodná chladiaca látka
Tím výskumníkov v Nemecku izoloval prírodnú chemickú látku, ktorá má 35-krát väčšiu chladiacu silu ako mentol, ale nemá chuť mäty. Túto chemickú látku, ktorá sa prirodzene vyskytuje v pive a whisky, objavili v nemeckom Výskumnom stredisku potravinárskej chémie v Garchingu v Mníchove. Časopis New Scientist cituje riaditeľa výskumného tímu Thomasa Hofmanna: „Táto látka by mohla dodať chladivo sviežu chuť širokej škále výrobkov vrátane piva, vody vo fľaši, citrusových nápojov, čokolád a sladkostí.“ A pretože táto látka pôsobí na pokožku chladivo v 250-krát nižšej koncentrácii ako mäta, mohla by sa použiť ako prísada do kozmetických výrobkov a telového mlieka.
Hnoj a supermikróby
„Polia po celej Európe sú kontaminované nebezpečným množstvom antibiotík, ktoré sa podávajú hospodárskym zvieratám,“ uvádza časopis New Scientist. V Európskej únii a v Spojených štátoch sa domácim zvieratám každoročne podá viac ako 10 000 ton antibiotík na podporu rastu a proti chorobám. „Ale nedávny výskum odhalil priamu spojitosť medzi zvýšeným podávaním týchto liekov hospodárskym zvieratám a výskytom mikróbov odolných proti antibiotikám, ktoré napádajú ľudí,“ uvádza sa v časopise. „Lieky, ktoré sa nachádzajú v hnoji, ktorý sa rozprašuje na polia ako priemyselné hnojivo, sa môžu dostať do našej potravy a vody... [a] kontaminujú plodiny, ktoré potom jeme,“ píše sa v časopise New Scientist.
Starí rodičia na „adopciu“
Niekoľko rodín v Španielsku sa pripravuje na to, že „adoptujú“ 66 starších ľudí, ktorí nemajú príbuzných, podávajú správu španielske noviny El País. „Cieľom tohto programu... je ponúknuť tým, ktorí už ďalej nemôžu žiť sami, alternatívu namiesto toho, že by išli do domova dôchodcov,“ uvádzajú noviny. Medzi žiadateľmi, ktorí si túžia vziať k sebe staršieho človeka, sú manželské dvojice po päťdesiatke, ktoré chcú bývať s nejakým starším človekom. Rodiny s malými deťmi zase hovoria, že by rady mali doma starého rodiča. Hoci adoptívne rodiny dostávajú príspevok, „ich skutočnou motiváciou nie sú peniaze,“ vysvetľuje generálna riaditeľka programu Marisa Muñozová-Caballerová. „Keby to tak bolo, čoskoro by ich to znechutilo, pretože starať sa o staršieho človeka je náročná úloha.“
Domáce násilie v Európe
„Každá piata európska žena zažíva v určitom období života násilie zo strany svojho partnera,“ uviedla Anna Diamantopoulouová, európska komisárka pre zamestnanie a sociálne záležitosti. Na Konferencii ministrov o násilí páchanom na ženách, ktorá sa konala v Španielsku začiatkom tohto roku, Anna Diamantopoulouová poznamenala: „V celosvetovom rozsahu je väčšia pravdepodobnosť, že ženy vo veku od 15 do 44 rokov budú zmrzačené alebo zomrú následkom násilia zo strany mužov než následkom rakoviny, malárie, dopravnej nehody alebo vojny dohromady.“ Vo Veľkej Británii „každé 3 dni zomiera nejaká žena následkom domáceho násilia“, zatiaľ čo v „Írsku je viac ako polovica zavraždených žien zabitá partnerom alebo manželom“. A v Rakúsku „polovica rozvodových konaní je na základe sťažností manželiek na zlé zaobchádzanie zo strany manžela,“ oznamuje francúzsky denník Le Monde.
Ako predísť utopeniu dieťaťa
V 26 najbohatších krajinách sveta je utopenie druhým najčastejším dôvodom úmrtia u detí do 14 rokov, oznamuje časopis BMJ (predtým British Medical Journal). Podľa tohto časopisu „sa dojčatá najčastejšie utopia doma (obyčajne vo vaničke); batoľatá vo vodných nádržiach blízko domu, ako je napríklad bazén alebo rybník; a staršie deti napríklad v jazerách a riekach“. Aby sa predišlo takýmto nehodám, odborníci odporúčajú: Majte neustály dohľad nad dojčaťom, ktoré je vo vaničke alebo v blízkosti nejakej vody; oploťte záhradný rybník alebo bazén, aby z domu nebol k nemu voľný prístup; nedovoľte, aby deti plávali samy alebo v osamelých oblastiach; urobte si kurz resuscitácie.
Skorá puberta
„Puberta sa začína stále skoršie,“ uvádzajú nemecké noviny Berliner Zeitung. Už nie je ničím nezvyčajným, že sa detstvo končí, prinajmenšom biologicky, vo veku 10 až 12 rokov alebo aj skôr. Túto tendenciu si všimli výskumníci na celom svete, ale nie sú si istí jej príčinami. Ako možné príčiny sa spomínajú kvalitnejšia výživa a nižší výskyt infekčných chorôb. Iní dávajú túto tendenciu za vinu jedovatým látkam znečisťujúcim životné prostredie, najmä tým, ktoré majú podobný účinok ako ženský hormón estrogén. Nech je príčina akákoľvek, skorá pohlavná zrelosť môže viesť ku skorej sexuálnej aktivite. „Od hrania sa na pieskovisku k prvej sexuálnej skúsenosti to často trvá len niekoľko rokov,“ uvádzajú noviny.
Rozčuľovanie vás môže zabiť
„U ľudí, ktorí sa rozčuľujú, je väčšia pravdepodobnosť, že ich postihne mozgová príhoda,“ upozorňujú španielske noviny Diario Médico. Lekári dlhý čas spájali agresívne správanie so zvýšeným rizikom ochorenia srdcových ciev. Posledné výskumy však odhalili, že také správanie zvyšuje tiež nebezpečenstvo mozgovej príhody. Podľa prieskumu medzi 14 000 dospelými bolo nebezpečenstvo mozgovej príhody trikrát vyššie u hnevlivých ľudí mladších ako 60 rokov. Prečo? Zdá sa, že hnev môže spôsobiť „závažné zvýšenie“ krvného tlaku, výrazné zúženie ciev a zvýšenie faktorov zrážania krvi, čo „môže časom ovplyvniť krvný obeh v mozgu,“ uvádza správa.