Колико си спреман да се жртвујеш за вечни живот?
Колико си спреман да се жртвујеш за вечни живот?
„Шта човек може дати у замену за свој живот?“ (МАТ. 16:26)
1. Зашто је Исус оштро одговорио на Петрову примедбу?
АПОСТОЛ Петар није могао да поверује у оно што је чуо. Његов драги Учитељ, Исус Христ, отворено је рекао да ће ускоро бити изложен патњи и да ће умрети! Када је то чуо, Петар је несумњиво с најбољом намером прекорио Исуса: „Буди добар према себи, Господе. Не, теби се то неће догодити.“ На те речи, Исус је окренуо леђа Петру и погледао у остале ученике. Вероватно су и они имали то погрешно гледиште. Затим је рекао Петру: „Одлази од мене, Сатано! Ти си ми камен спотицања, јер твоје мисли нису Божје, него људске“ (Мар. 8:32, 33; Мат. 16:21-23).
2. Шта се према Исусовим речима очекује од његових правих ученика?
2 Оно што је Исус рекао након тога можда је помогло Петру да разуме зашто је његов Учитељ оштро одговорио на његову примедбу. Исус је ’позвао к себи народ и своје ученике‘ и рекао им: „Ако неко хоће да иде за мном, нека се одрекне себе и узме свој мученички стуб и нека иде за мном. Јер ко хоће да спасе свој живот, изгубиће га, а ко изгуби свој живот ради мене и ради добре вести, спашће га“ (Мар. 8:34, 35). Ове речи јасно показују да је Исус био спреман да жртвује свој живот и да од својих следбеника очекује да чине жртве док служе Богу. Ако тако живе, биће богато награђени. (Прочитати Матеја 16:27.)
3. (а) Која питања је Исус поставио онима који су га слушали? (б) На шта је Исусово друго питање можда подсетило његове слушаоце?
3 Том истом приликом, Исус је поставио два занимљива питања: „Шта вреди човеку да добије цео свет, а изгуби живот?“ и „Шта човек може дати у замену за свој живот?“ (Мар. 8:36, 37). Одговор на прво питање је очигледан. Нема никакве користи ако неко добије цео свет, а изгуби свој живот. Материјалне ствари су корисне само ако је човек жив како би могао уживати у њима. Исусово друго питање: „Шта човек може дати у замену за свој живот?“, можда је подсетило људе који су га слушали на оптужбу коју је Сатана упутио у Јововим данима: „Све што човек има даће за душу своју“ (Јов 2:4). У случају људи који не служе Јехови, Сатанине речи могу бити истините. Многи ће учинити било шта, погазити свако мерило само да би остали живи. Међутим, хришћани имају другачије гледиште.
4. Зашто Исусова питања имају дубље значење за праве хришћане?
4 Знамо да Исус није дошао на земљу како би нам обезбедио здравље, богатство и дуг живот у овом свету. Дошао је како би нам пружио прилику да живимо заувек у новом свету, а ту могућност веома ценимо (Јов. 3:16). Један прави хришћанин разуме да Исусово прво питање у ствари значи: „Шта вреди човеку да добије цео свет, а изгуби вечни живот?“ Одговор је: ништа! (1. Јов. 2:15-17). Да бисмо лакше одговорили на друго питање, добро је да размислимо о следећем: ’Колико сам спреман да се жртвујем како би се моја нада у живот у новом свету обистинила?‘ Одговор се види по нашем начину живота и открива колико је та нада снажна у нашем срцу. (Упоредити с Јованом 12:25.)
5. Како можемо добити дар вечног живота?
5 Наравно, Исус није рекао да се вечни живот може зарадити. Чак и наш кратак живот у овом свету представља дар. Живот не можемо купити нити било чим заслужити. Једини начин на који можемо добити дар вечног живота јесте да ’верујемо у Христа Исуса‘ и у Јехову, ’онога који награђује оне који га ревно траже‘ (Гал. 2:16; Јевр. 11:6). Међутим, вера мора бити показана делима, пошто је „вера без дела мртва“ (Јак. 2:26). Према томе, када дубље размишљамо о Исусовом питању, добро је да осмотримо две ствари: колико смо спремни да се жртвујемо у овом свету и шта смо спремни да учинимо у служби за Јехову како бисмо показали да је наша вера заиста жива.
„Христ није угађао себи“
6. Шта је Исусу било најважније?
6 Исус није трошио снагу на оно што је нудио свет његовог времена, већ на важне ствари. Он није подлегао искушењу да тежи за материјалним удобностима. Био је пожртвован и послушан Богу. Није угађао себи, већ је рекао: „Ја увек чиним оно што је [Богу] угодно“ (Јов. ). Шта је све Исус био спреман да учини како би угодио Богу? 8:29
7, 8. (а) Коју жртву је учинио Исус и коју награду је добио? (б) Које питање можемо себи поставити?
7 Једном приликом, Исус је рекао својим ученицима: „Син човечји није дошао да му служе, него да служи и да свој живот да као откупнину за многе“ (Мат. 20:28). Раније, када је Исус напоменуо својим следбеницима да ће ускоро ’дати свој живот‘, Петар га је подстакао да буде добар према себи. Међутим, Исуса та изјава није поколебала. Спремно је положио свој савршени људски живот у корист човечанства. Захваљујући таквој несебичности, његова светла будућност била је засигурана. Био је ускрснут и ’узвишен да буде Богу здесна‘ (Дела 2:32, 33). На тај начин нам је поставио диван пример.
8 Апостол Павле је саветовао хришћане у Риму да ’не угађају себи‘ и подсетио их да „ни Христ није угађао себи“ (Римљ. 15:1-3). Дакле, можемо се питати: ’До које мере ћу применити тај апостолски савет и бити пожртвован да бих показао да опонашам Христа?‘
Јехова од нас очекује најбоље
9. Шта предање Богу заправо значи?
9 У древном Израелу, Мојсијев закон је налагао да се Израелци који су били робови ослободе у седмој години робовања или током опросне године. Међутим, за роба је постојала још једна могућност. Уколико је заволео свог власника, могао је одлучити да као роб остане у његовом дому до краја свог живота. (Прочитати Поновљене законе 15:12, 16, 17.) Слично је и с нама. Када се предамо Богу, ми добровољно пристајемо да вршимо Божју вољу и да не следимо властите склоности. Чинећи то, показујемо да дубоко волимо Јехову и да желимо да му заувек служимо.
10. У ком смислу је Бог наш Власник и како та чињеница треба да утиче на наше мисли и поступке?
10 Ако проучаваш Библију с Јеховиним сведоцима, проповедаш добру вест и долазиш на скупштинске састанке, то је за сваку похвалу. Надамо се да ћеш ускоро пожелети да се предаш Јехови и да ћеш поставити питање које је Етиопљанин упутио Филипу: „Шта ме спречава да се крстим?“ (Дела 8:35, 36). Тада ће и на твој однос с Богом моћи да се примене речи које је Павле написао хришћанима у Коринту: „Не припадате себи, јер сте скупо купљени“ (1. Кор. 6:19, 20). Без обзира на то да ли се надамо да ћемо живети на небу или на земљи, ако смо се предали Богу, он је наш Власник. Колико је стога важно да обуздавамо себичне жеље и ’не будемо више робови људима‘! (1. Кор. 7:23). Огромна је предност да верно служимо Јехови онако како он то жели!
11. Коју жртву су хришћани подстакнути да принесу и шта то заправо значи?
11 Павле је саветовао своје сувернике: ’Дајте своја тела као жртву живу, свету, угодну Богу, да служите Богу користећи свој разум‘ (Римљ. 12:1). Те речи су можда подсетиле јеврејске хришћане на жртве које су биле део њиховог обожавања пре него што су постали Исусови следбеници. Било им је познато да су под Мојсијевим законом животињске жртве, које су се приносиле на Јеховином олтару, морале бити најбоље. Све што је било испод тога, било је неприхватљиво (Мал. 1:8, 13). Исто важи и када приносимо себе као ’живу жртву‘. Дајемо Јехови најбоље од себе, а не само оно што нам преостане након што смо задовољили све личне жеље. Када се предамо Богу, безусловно му предајемо свој живот — укључујући и своју снагу, средства и способности (Кол. 3:23). Шта то конкретно значи?
Мудро користи време
12, 13. Који је један начин да Јехови дамо најбоље од себе?
12 Један начин како Јехови можемо дати најбоље од себе јесте да мудро користимо своје време. (Прочитати Ефешанима 5:15, 16.) То изискује самосавладавање. Утицаји овог света, као и наша наслеђена несавршеност, наводе нас да своје време користимо искључиво за ужитке и личну добробит. Тачно је да „све има своје време“, а то се односи и на запослење којим испуњавамо своје хришћанске одговорности, као и на пријатну разоноду (Проп. 3:1). Међутим, предани хришћанин мора да буде уравнотежен и да мудро користи своје време.
13 Када је Павле био у Атини, приметио је да су ’сви Атињани, и странци који су међу њима боравили, трошили слободно време само да нешто ново кажу или чују и ни на шта друго‘ (Дела 17:21). Данас многи на сличан начин траће своје време. Данашње крадљивце времена представљају телевизија, компјутерске игрице и Интернет. Све више тога прети да нам украде време. Ако бисмо попустили, могли бисмо запоставити своје духовне потребе. Можда чак можемо помислити како немамо времена за оно што је најважније, а то је наша служба Јехови и све што је с њом повезано (Фил. 1:9, 10).
14. О којим питањима треба да озбиљно размислимо?
14 Према томе, као Јеховин предани слуга, питај се: ’Да ли мој дневни распоред укључује време за читање Библије, дубоко размишљање и молитву?‘ (Пс. 77:12; 119:97; 1. Сол. 5:17). ’Да ли одвајам време како бих се припремио за састанке? Да ли својим коментарима храбрим друге на састанцима?‘ (Пс. 122:1; Јевр. 2:12). Божја Реч показује да су Павле и његови сарадници проводили ’доста времена одважно говорећи у Јеховино име‘ (Дела 14:3). Да ли би могао да измениш своје околности како би више времена, чак „доста времена“, проводио у проповедању, можда служећи као пионир? (Прочитати Јеврејима 13:15.)
15. Како старешине мудро користе своје време?
15 Када су апостол Павле и други верни људи дошли у скупштину у Антиохији, ’провели су доста времена с ученицима‘ како би их охрабрили (Дела 14:28). Попут њих, данашње брижне старешине одвајају много времена како би ојачали друге. Поред службе проповедања, старешине се труде да пасу стадо, траже залутале овце, помажу болеснима и брину за многе друге одговорности у скупштини. Ако си крштен брат, да ли ти околности дозвољавају да посегнеш за тим додатним одговорностима?
16. Који су неки од начина на које можемо ’чинити добро својој браћи у вери‘?
16 Многи су пронашли радост у помагању онима који су били жртве природних или катастрофа које су изазвали људи. На пример, једна сестра која има више од 60 година и служи у Бетелу, у неколико наврата је превалила дуг пут како би помагала у пружању хуманитарне помоћи. Зашто је користила свој одмор на такав начин? Она каже: „Иако немам посебне способности, била ми је част да учиним шта год је било потребно. Била сам веома охрабрена када сам видела јаку веру своје браће и сестара који су претрпели велики економски губитак.“ Надаље, на хиљаде њих широм света помажу у изградњи Дворана Краљевства и Конгресних дворана. Када учествујемо у тим активностима, ми несебично „чинимо добро... својој браћи у вери“ (Гал. 6:10).
„Ја сам с вама у све дане“
17. Шта би био спреман да жртвујеш за вечни живот?
17 Ускоро ће нестати људско друштво отуђено од Бога. Не знамо када ће се то тачно догодити. Па ипак, знамо да је ’мало времена преостало‘ и да се ’мења сцена овог света‘. (Прочитати 1. Коринћанима 7:29-31.) То придаје додатну важност Исусовом питању: „Шта човек може дати у замену за свој живот?“ Сигурно ћемо жртвовати све што Јехова очекује од нас како бисмо добили „прави живот“ (1. Тим. 6:19). Заиста је важно да се одазовемо на Исусов савет да га следимо и ’тражимо најпре краљевство‘ (Мат. 6:31-33; 24:13).
18. Које поуздање можемо имати и зашто?
18 Искрено говорећи, није увек лако следити Исуса и, као што је он упозорио, неке је то коштало живота у овом свету. Међутим, попут Исуса, ми се одупиремо изазову да ’будемо добри према себи‘. Верујемо у оно што је обећао својим помазаним следбеницима из првог века: „Ја сам с вама у све дане до свршетка овог поретка“ (Мат. 28:20). Стога, у потпуности користимо своје време и способности у светој служби. Тиме показујемо поуздање да ће нас Јехова сачувати током велике невоље или да ће нас вратити у живот у новом свету (Јевр. 6:10). Тако показујемо колико је дар живота вредан за нас.
Како би одговорио?
• Како је Исус показао изванредну спремност да служи Богу и људима?
• Зашто треба да се одрекнемо себе и како то можемо учинити?
• Какве су жртве биле угодне Јехови у древном Израелу и чему нас то учи данас?
• На које начине можемо мудро користити своје време?
[Питања за разматрање]
[Слике на 26. страни]
Исус је увек радио оно што је угодно Богу
[Слика на 28. страни]
Захвални Израелци су давали најбоље што су имали за службу Јехови
[Слике на 29. страни]
Ми угађамо Богу тиме што мудро користимо своје време