Mẹ̌těno si Yehuwa—Mawu Měgẹ̌gělị Katatoghasẹ̌
”Dalo su Mawu Ruata . . . I Sie mạnoghasẹ̌ naung i kami suapan tempon sigěsạ.”—2 KORINTUS 1:3, 4.
KAKANTARỊ: 23, 152
1. Su tempong i Adam dingangi Hawa limawang si Yehuwa, kerea i Yehuwa něgělị katatoghasẹ̌ dingangu pělaharapẹ̌ su taumata?
YEHUWA kai Mawu měgẹ̌gělị katatoghasẹ̌. I Sie seng měkẹ̌koạ ene dongkeng taumata nẹ̌dosa kụ nakoạ tawe nasukụ. Sěběnarẹ̌e, tawe nararěna bọu i Adam dingangi Hawa limawang Mawu, i Sie naul᷊ị těbal᷊ẹ̌ sarung makatoghasẹ̌ dingangu makaghělị pělaharapẹ̌ su taumata apang sarung malahirẹ̌. Těbal᷊ẹ̌ ini kạbawohẹ su Pěndariadi 3:15, kụ i Sie lai nẹ̌diandi sarung měminasa Setang arau Iblis dingangu kěbị apang nikoạ u Setang.—1 Yoh. 3:8; Pěl. 12:9.
YEHUWA NĚNOGHASẸ̌ MANGA ĚLANG’E SU TEMPONG TAMAI
2. Kerea Yehuwa něnoghasẹ̌ si Noakẹ̌?
2 Kěnang pẹ̌tiněna kerea Yehuwa něnoghasẹ̌ ělang’E, i Noakẹ̌. Taumata su tempo ene puluang mẹ̌kakoka dingangu měkoạ kakanoạ amoral, kụ kětạeng i Noakẹ̌ dingangu keluargane měnẹ̌němbah si Yehuwa. Tantu ini makakadodọ naung i Noakẹ̌. (Pěnd. 6:4, 5, 11; Yud. 6) Katewe, Yehuwa něnoghasẹ̌ si Noakẹ̌ tadeạu i Noakẹ̌ tatapẹ̌ maněmbah si Sie dingangu měkoạ barang nihino. (Pěnd. 6:9) Yehuwa naul᷊ị si Noakẹ̌ i Sie sarung měminasa dunia dal᷊akị ene, kụ i Sie lai naul᷊ị apa harusẹ̌ koateng i Noakẹ̌ tadeạu i sie dingangu keluargane masal᷊amatẹ̌. (Pěnd. 6:13-18) Yehuwa kai Mawu simbul᷊u katatoghasi Noakẹ̌.
3. Kerea Yehuwa něnoghasẹ̌ si Yosua? (Pěmanda gambarẹ̌ humotong su pěngangěndungang ini.)
3 Yehuwa lai něnoghasẹ̌ ělang’E, i Yosua, ual᷊ingu i sie nakaěbạ tugasẹ̌ gěguwạ. I sie harusẹ̌ měngahạ ělangu Mawu sarang Ěntanang Pẹ̌dariandi dingangu měmatạ manga wangsa matatoghasẹ̌ su ěntana ene. Yehuwa masingkạ ene sarung makakoạ i Yosua guměnggang, hakị u ene i Sie něngoro si Musa, ”Hengkẹko i Yosua makoạ těmbonang, pěgělị sěmangatẹ̌ si sie dingangu toghase i sie ual᷊ingu i sie sarung ene su těngone su tempong wangsa ene lumiu, kụ i sie sarung měngahạ si sire gunang mẹ̌tanạ su wanua sarung kasiloěngu.” (Pang. 3:28, Terjemahan Dunia Baru, NW) Bọu ene, Yehuwa sẹ̌sane lai něnoghasẹ̌ si Yosua, i Sie naul᷊ị, ”Pẹ̌tahěndung, Iạ seng něhabarẹ̌ si kau tadeạu i kau mangiakingbe kahěngang dingangu bahani! I kau kumbahangbe matakụ arau kawe tawẹ igase, u Iạ e kai MAWU Ruatanu rụděndingang si kau walạewe i kau sarang apa.” (Yos. 1:1, 9) Tumuhụ si kau, kerea pěndang i Yosua nakaringihẹ̌ bawera ene?
4, 5. (a) Kerea Yehuwa něnoghasẹ̌ manga ělang’E su tempong tamai? (b) Kerea Yehuwa něnoghasẹ̌ Ahuse?
4 Yehuwa lai něnoghasẹ̌ manga ělang’E secara kelompok. Contone, Yehuwa masingkạ tau Yahudi harusẹ̌ gělịkangu katatoghasẹ̌ su tempong i sire bawaěng sarang Babelẹ̌. Kụ i Sie něgělị těbal᷊ẹ̌ makatoghasẹ̌ si sire, ”Abe katakụ, u Ia e maněntanudẹ̌ si kau abe ghaghiantang, u Iạ e Ruatanu. I kau e Takụ ipakatoghasẹ̌ dingangu Takụ itul᷊ung, tataěngu takiahẹ̌-Ku pakatul᷊ende.” (Yes. 41:10) Bọu ene, Yehuwa něnoghasẹ̌ tau Sahani su abad humotong, kụ i Sie lai něnoghasẹ̌ si kitẹ dingangu cara mẹ̌sul᷊ung orasẹ̌ ini.—Basa 2 Korintus 1:3, 4.
5 Yehuwa lai něnoghasẹ̌ Ahuse. Su apang i Yesus bọu nisahani, i sie nakaringihẹ̌ tingihẹ̌ bọu sorga naul᷊ị, ”Inị e kai Ahusẹ̌-Ku ikẹ̌kěndagẹ̌. I Sie makal᷊uasẹ̌ naung-Ku.” (Mat. 3:17) Tantu bawera ene sěbạe nakatoghasẹ̌ si Yesus su kanandụu pelayanan nikoạe su dunia.
YESUS NĚNOGHASẸ̌ TAUMATA WAL᷊INẸ
6. Kerea papinintu i Yesus soal u talenta nakatoghasẹ̌ si kitẹ?
6 Yesus nẹ̌těno si Amange něnoghasẹ̌ taumata wal᷊inẹ tadeạu tatapẹ̌ masatia. Su papinintu soal u talenta, i sie nẹ̌běke tuangu manga ělang naul᷊ị su ělange sěngkatau-sěngkatau, ”Mapia, . . . . i kau ěllangbe mapia ringangu satia. Ual᷊ingu i kau kawe kapěngumbalaěng mahal᷊i, iạ tangu sarung manarakangu l᷊awọ si kau. Suẹ̌ e kụ pěmpahul᷊uasẹ̌ dingangku!” (Mat. 25:21, 23) Bawera ini nakatoghasẹ̌ manga murite tadeạu tatapẹ̌ masatia si Yehuwa!
Yesus něnoghasẹ̌ si Petrus kụ lai něgělị tugasẹ̌ si sie gunang měnoghasẹ̌ taumata wal᷊inẹ
7. Kerea i Yesus něnoghasẹ̌ manga rasulẹ̌, kahumotongange si Petrus?
7 Maning manga rasulẹ̌ hanesẹ̌ mědẹ̌darendehẹ̌ soal u i sai kaguwạkenge, i Yesus tatapẹ̌ masabarẹ̌ si sire. I sie Luk. 22:24-26) Su sěngkatempo i Petrus někoạ pẹ̌sasal᷊a kụ nakasusah naung i Yesus. (Mat. 16:21-23; 26:31-35, 75) Katewe, i Yesus tatapẹ̌ něnarimạ si Petrus. I sie něnoghasẹ̌ si Petrus kụ něgělị tugasẹ̌ si sie gunang měnoghasẹ̌ taumata wal᷊inẹ.—Yoh. 21:16.
něnoghasẹ̌ si sire tadeạu masanạ naung dingangu mẹ̌tangkiang taumata wal᷊inẹ, bal᷊inẹbe měngampal᷊ẹ̌ taumata wal᷊inẹ mẹ̌tangkiang si sire. (MĚNOGHASẸ̌ TAUMATA WAL᷊INẸ SU TEMPONG TAMAI
8. Kerea i Hizkia něnoghasẹ̌ manga těmbonangu tentara dingangu rakyatẹ̌ su Yerusalem?
8 Maning i Yesus bědang tawe diměnta su dunia gunang makoạ tatěnoěng, manga ělang i Yehuwa masingkạ i sire harusẹ̌ měnoghasẹ̌ taumata wal᷊inẹ. Kěnang pẹ̌tiněna soal i Hizkia. Su tempong tau Asiria diměnta gunang měnekẹ Yerusalem, i sie něngomol᷊ẹ̌ manga těmbonangu tentara dingangu rakyatẹ̌ kụ něnoghasẹ̌ si sire. Hasile, ’i sire nawahani’.—Basa 2 Kararatuang 32:6-8.
9. Apa kaěndungang i kitẹ bọu i Ayub soal u měgělị katatoghasẹ̌?
9 I kitẹ lai botonge měngěndung bọu i Ayub soal u měgělị katatoghasẹ̌. Maning sěběnarẹ̌e i sie harusẹ̌ toghaseng, i sie něněntiro kerea měnoghasẹ̌ taumata wal᷊inẹ. I Ayub nẹ̌bera su manga esẹ apang něhiborẹ̌ si sie, mạeng i sie měhiborẹ̌ si sire, i sie sarung měpakẹ bawera makatoghasẹ̌ dingangu makatěnang, bal᷊inẹ bawera makasusah naung i sire. (Ayb. 16:1-5) Katewe samurine i Ayub nakaěbạ katatoghasẹ̌ bọu i Elihu dingangi Yehuwa.—Ayb. 33:24, 25; 36:1-2, 11; 42:7, 10.
10, 11. (a) Kawe nụe anạ i Yefta harusẹ̌ toghaseng? (b) I sai harusẹ̌ toghaseng i kitẹ orasẹ̌ ini?
10 Anạ i Yefta lai harusẹ̌ toghaseng. I papạe, Hakim Yefta, natamai nẹ̌sekẹ limawang tau Amon. I sie nẹ̌diandi mạeng makauntung su pẹ̌seketang, taumata humotong měněnsomahẹ̌ si sie su apang i sie mapul᷊ẹ, sarung gělịkang si Yehuwa gunang měhal᷊ẹ̌ su tabernakel. Tau Israel nakauntung, kụ taumata humotong něněnsomahẹ̌ si Yefta utẹ anạe wawine, kụ kětạeng ene anạe. Naung i Yefta sěbạe nasusah. Katewe, i sie někoạ apa seng niriandine kụ něgělị anạe gunang měhal᷊ẹ̌ su tabernakel su kanandụu wiahe.—Měl. 11:30-35.
11 Hal᷊ẹ̌ ene tantu mawěhạ si Yefta, něngělembo lai su anạe. Katewe, i sie mapulu měkoạ apa seng nirianding i papạe. (Měl. 11:36, 37) Ini mangal᷊ene i sie seng tawe mẹ̌kawing arau makaěbạ anạ. Seng tawẹ apa makaturusẹ̌ silsilah keluargane. I sie perlu makaěba lawọ pělahiborẹ̌ dingangu katatoghasẹ̌. Alkitapẹ̌ naul᷊ị, ”Sabang taung, mal᷊ahualang Israel matamai gunang mẹ̌dalo anạ i Yefta tau Gilead ene karěngụe ěpạ u ěllo.” (Měl. 11:39, 40, NW) Apa nikoạ anạ i Yefta nakakoạ si kitẹ nakatahěndung anạu sěmbaụ i kitẹ apang tawe nẹ̌kawing tadeạu botonge měkoạ mal᷊awọ hal᷊ẹ̌ i Yehuwa. I kitẹ tantu mapulu mẹ̌dalo dingangu měnoghasẹ̌ si sire.—1 Kor. 7:32-35.
MANGA RASULẸ̌ NĚNOGHASẸ̌ ANẠU SĚMBAỤ I SIRE
12, 13. Kerea i Petrus něnoghasẹ̌ anạu sěmbaụe?
12 Su hěbi maraning papatene, i Yesus naul᷊ị si rasul Petrus, ”Simon, Simon daringihẹ̌ko! Setange seng niapakawala ipanal᷊ukạ si kamene; tabidạu gandung nihae wọu pisine hakịewen mapia e nihae wọu ral᷊akisẹ̌. Arawe Iạ e seng nẹ̌kal᷊iomaneng baug’i kau, Simon, tadeạu pangangimangu e tawe měnsu [arau, manawo]. Kụ kereu i kau [seng nẹ̌bal᷊ị, NW] ute i kau harusẹ̌ panoghasẹ̌ manga anạ u sěmbaụ u.”—Luk. 22:31, 32.
Suratẹ̌ bọu manga rasulẹ̌ nakatoghasẹ̌ tau Sahani su abad humotong dingangu nakatoghasẹ̌ si kitẹ orasẹ̌ ini (Pěmanda paragraf 12-17)
13 I Petrus kai sěngkatau saudara nakoạ měngangahạ su sidang tau Sahani abad humotong. (Gal. 2:9) I sie něnoghasẹ̌ anạu sěmbaụe bọu kawawahani nitodẹe su ěllong Pentakosta dingangu nal᷊iu bọu ene. Taunge bọu ene, i sie němohẹ su anạu sěmbaụe, ”Iạ e kai mapulu měgělị wawahansang si kamene ringangu manahuntěngadẹ̌ si kamene u ini e kai mamben tatal᷊ěntụu Mawu Ruata kahěngang. Kụ i kamene e pěmpangumbelẹbe pakasasẹ̌gadẹ̌ su tatal᷊ěntụ ene.” (1 Ptr. 5:12) Surati Petrus nakatoghasẹ̌ tau Sahani su tempo ene. Kụ ene lai nakatoghasẹ̌ si kitẹ orasẹ̌ ini su tempong i kitẹ kạpěngampal᷊e dianding Yehuwa maghanapẹ̌.—2 Ptr. 3:13.
14, 15. Kerea manga bukẹ̌ niwohẹ i rasul Yohanes nakatoghasẹ̌ si kitẹ orasẹ̌ ini?
14 I rasul Yohanes lai nakoạ měngangahạ tau Sahani su abad humotong. I sie němohẹ Injilẹ̌ nẹ̌běke pelayanan i Yesus. Bukẹ̌ ene nakatoghasẹ̌ tau Sahani hasụe su taunge dingangu turusẹ̌ sarang orasẹ̌ ini. Contone, kětạeng su běkeng i Yohanes i kitẹ nakasingkạ i Yesus naul᷊ị kakěndagẹ̌ kai tatialang murite tutune.—Basa15 Tatělu suratẹ̌ niwohẹ i Yohanes lai lohone těntiro maarěga. Mạeng i kitẹ nakadodọ naung ual᷊ingu někoạ pẹ̌sasal᷊a, i kitẹ sarung matěnang su tempong nakawasa tatěbusi Yesus ”namurěsi si kitẹ bọu rosa”. (1 Yoh. 1:7) Kụ mạeng i kitẹ tatapẹ̌ nẹ̌pěndang nẹ̌sal᷊a, i kitẹ mahiborẹ̌ su tempong nẹ̌basa ”Mawu limembong gěguwạ bọu naung i kitẹ”. (1 Yoh. 3:20, NW) Kětạeng i Yohanes měmamohẹ Alkitapẹ̌ kụ němohẹ, ’Mawu Ruata e kai kakěndagẹ̌.’ (1 Yoh. 4:8, 16) Surate karuane dingangu katělune nẹ̌dalo tau Sahani apang turusẹ̌ ’měbẹ̌biahẹ̌ tụtuhụ těntirong Mawu’.—2 Yoh. 4; 3 Yoh. 3, 4.
16, 17. Kerea i rasul Paulus něnoghasẹ̌ tau Sahani su abad humotong?
16 I rasul Paulus lai nakoạ tatěnoěng soal u měnoghasẹ̌ anạu sěmbaụe. Tawe nararěna bọu i Yesus nate, kal᷊awokange rasulẹ̌ nětanạ su Yerusalem, tampạu badan pimpinan. (MMR. 8:14; 15:2) Tau Sahani su Yudea něhabarẹ̌ soal i Yesus su taumata apang seng mangimang su Mawu. Katewe, rohkẹ̌ masusi něngahạ si Paulus gunang měnginjilẹ̌ su tau Yunani, Roma, dingangu su taumata apang měnẹ̌němbah lawọ mawu.—Gal. 2:7-9; 1 Tim. 2:7.
17 I Paulus nakoạ sarang tampạ orasẹ̌ ini isẹ̌sěbạ Turki, bọu ene lai nakoạ sarang Yunani dingangu Italia. I sie něnginjilẹ̌ su taumata bal᷊inẹ Yahudi apang mětẹ̌tanạ sene, kụ i sie něndarisị sidangu tau Sahani. Pěbawiahu tau Sahani wuhu sěbạe masigěsạ. I sire dẹ̌darihangu kawanuang i sire, hakị u ene i sire harusẹ̌ toghaseng. (1 Tes. 2:14) Ěndịu su taung 50 M, i Paulus němohẹ suratẹ̌ nakatoghasẹ̌ sidang buhu su Tesalonika. I sie naul᷊ị, ’I kami e mang taghal᷊ẹ̌ makitarimakasẹ su Mawu Ruata ual᷊ingu i kamene kěbị. I kami měngkate hanesẹ̌ mẹ̌kẹ̌kal᷊iomaneng i kamene. I kami mětẹ̌tahěndung pangangimang, kakěndagẹ̌, ringangu katatoghasu pělaharapi kamene.’ (1 Tes. 1:2-3) I sie lai něgausẹ̌ si sire gunang měnoghasẹ̌ sěmbaụ su wal᷊inẹ. I sie naul᷊ị, ’Ual᷊ingu ene, pěmpẹ̌dal᷊ahiborẹ̌ dingangu pěmpẹ̌tatoghase.’—1 Tes. 5:11.
BADAN PIMPINAN NĚNOGHASẸ̌ SI KITẸ
18. Kerea badan pimpinan su abad humotong něnoghasẹ̌ si Filipus?
18 Su abad humotong, Yehuwa něpakẹ badan pimpinan gunang měnoghasẹ̌ kěbị tau Sahani, dingangu lai manga měngangahạ su sidang. Su tempong i Filipus něhabarẹ̌ soal i Kristus su tau Samaria, badan pimpinan nẹ̌tul᷊ung si sie. I sire něndolohẹ̌ duang katau anggotang i sire, i Petrus dingangi Yohanes, gunang mẹ̌doa tadeạu tau Sahani wuhu makatarimạ rohkẹ̌ masusi. (MMR. 8:5, 14-17) I Filipus dingangu tau Sahani wuhu sěbạe natoghasẹ̌ ual᷊ingu nakatarimạ tul᷊umang bọu badan pimpinan!
19. Kerea pěndangu tau Sahani su abad humotong su tempong i sire nẹ̌basa suratu badan pimpinan?
19 Bọu ene, badan pimpinan perlu měkoạ putusang penting. Apa tau Sahani bal᷊inẹ Yahudi harusẹ̌ isunatẹ̌ kere tau Yahudi, mẹ̌sul᷊ungu kạbawohẹ su Hukung i Musa? (MMR. 15:1, 2) Su apang badan pimpinan bọu nẹ̌doa nẹ̌dorong rohkẹ̌ masusi dingangu němanda alasange su Hengetang u Mawu, i sire němutusẹ̌ tau Sahani seng tawe harusẹ̌ isunatẹ̌. Bọu ene i sire němohẹ suratẹ̌ nělahẹ putusang ene, kụ něndolohẹ̌ pirang katau saudara gunang měngěntudẹ̌ suratẹ̌ ene sarang sidang-sidang. Su tempong tau Sahani nẹ̌basa suratẹ̌ ene, ”i sire sěbạe mal᷊uasẹ̌ kụ natoghasẹ̌”.—MMR. 15:27-32.
20. (a) Kerea Badan Pimpinan něnoghasẹ̌ si kitẹ orasẹ̌ ini? (b) Kakiwal᷊o apa sarung ěndungang i kitẹ su pěngangěndungang tuhụe?
20 Orasẹ̌ ini, Badan Pimpinan Sahiding Yehuwa měnẹ̌noghasẹ̌ anggota Betel, pelayan sepenuh waktu khusus su lapangan, dingangu si kitẹ kěbị. Kere anạu sěmbaụ su abad humotong, i kitẹ mal᷊uasẹ̌ ual᷊ingu seng nipakatoghasẹ̌! Bọu ene lai, gunang měnoghasẹ̌ si sire apang seng nẹ̌těngkarau bọu i Yehuwa tadeạu saụ mẹ̌bal᷊ị, su taung 2015, Badan Pimpinan něnadia brosur Kembalilah kepada Yehuwa. Katewe, apa kětạeng i sire apang měngangahạ su sidang botonge měnoghasě taumata wal᷊inẹ, arau i kitẹ kěbị botonge? Kakiwal᷊o ene sarung ěndungang i kitẹ su pěngangěndungang tuhụe.