LAHATSORATSE FIANARANAGNE 47
Ao Tsy Hisy Raha Henga’o Hampisarake Azo amy i Jehovah
“O Jehovah, ihe ro atokisako!”—SAL. 31:14.
HIRA 122 Hatanjaho ny Finoanao!
INO TY HOTREA’O ATO? a
1. Akore ty ahafantarantika tie te hifandrambe maifitse amantika ty Jehovah?
MANDRISIKE antika mba hiharine aze ty Jehovah. (Jak. 4:8) Te ho Andrianagnaharentikagne, ho Raentika naho ho ragnentika reke. Valea’e ka ty vavake ataontikagne sady ampea’e tika naho fa miatreke raha sarotse. Mampiasa ty fandamina’e reke mba hampianaragne naho hiarovagne antika. Faie ino ty toko’e hataontika mba hahavy antika hifandrambe maifitse ama’e avao?
2. Akore ty hahavy antika hifandrambe maifitse amy i Jehovah?
2 Hifandrambe maifitse amy i Jehovah tika naho mivavake ama’e sady mamaky vaho misaintsaigne ty Saontsi’e. Hagnampe antika ho tea aze naho hankasitrake aze ty fanoantikagne izay. Handrisike antika hankatò aze naho hidera aze zay sady toe fagneva izay ka reke. (Apok. 4:11) Arakarake ty ahafantarantikagne i Jehovah ty hahavy antika hatoky aze naho ty fandamina’e, i ampiasae’e mba hagnampeagne antikagney.
3. Ino ty atao i Devoly mba hahavy antika hiala amy i Jehovah, le ino ty hagnampe antika tsy hiala amy i Jehovah naho ty fandamina’e? (Salamo 31:13, 14)
3 Atao i Devoly ze hahavy antika hiala amy i Jehovah lohotsie naho fa itika miatreke olagne. Akore ty fomba anoa’e izay? Atao’e ze hahavy antika tsy hatoky i Jehovah naho ty fandamina’e tsikedetsikede. Faie afake mandrese aze tikagne. Naho matanjake ty finoantika naho ty fatokisantikagne i Jehovah, le tsy hivalike ama’e naho ty fandamina’e tika.—Vakio ty Salamo 31:13, 14.
4. Ino ty hodinehentika amy ty lahatsoratse toy?
4 Amy ty lahatsoratse toy tika, le handineke raha sarotse telo va’e hanjò antika. Va’e ndaty amy ty tontolo toy ty hanao ireo sady va’e hampihegne ty fatokisantika i Jehovah naho ty fandamina’e ze raha rezay. Nagnino o raha reo ro va’e hampiala antika amy i Jehovah? Le ino ty azontika atao mba hanoheragne ty tete-draty i Satana?
NAHO FA ITIKA MIATREKE RAHA SAROTSE
5. Nagnino ty raha sarotse atrehentika ro va’e hampihegne ty fatokisantikagne i Jehovah naho ty fandamina’e?
5 Va’e hisy fotoagne tika henjehe ty keleiantika ndra tsy agn’asa, le tsy mora amantika ty hiatreke izay. Nagnino o olagne rehoe ro va’e hampisarake antika amy i Jehovah naho hampihegne ty fatokisantika i fandamina’e? Va’e ho diso tamà ndra ho kivy tika naho ohatse tsy mete afake aniany ty olagne mahazo antikagne. Hararaote i Satana i olagne rey mba hahavy antika hisalasala naho toe tea antikagne vata’e ty Jehovah. Tea’e hieretseretse ka tika tie i Jehovah naho i fandamina’e o mahavy antika hijaleo. Hoe izay ty raha niseho tamo o Israelita ta Ejipta agneo. Tamy ty voaloha’e iareo, le nino tie i Jehovah ro nanendre i Mosesy naho i Arona mba hagnafake iareo tsy hondevo ta Ejipta agne. (Eks. 4:29-31) Faie naho fa natao i Farao ze hahamafe ty asa natao iareo tafara izay, le nagnomey tsiny i Mosesy naho i Arona iareo tie: “Fa natao’areo ze halaigna i Farao naho ty mpanompo’e anay, le nasia’areo mesa ka ty tan-tagna’ey mba hamonoagne anay.” (Eks. 5:19-21) Nimey iareo tsiny i mpanompo i Jehovah tsy nivalike rey. Tena mampalahelo ty raha hoe izay! Naho fa tagnate ty taogne maro zay rehe ro niatreke raha sarotse, ino ty hagnampe azo hatoky i Jehovah naho ty fandamina’e avao?
6. Ino ty lesogne ianarantika amy i Habakoka mpaminany naho fa itika miatreke raha sarotse? (Habakoka 3:17-19)
6 Voraho amy i Jehovah amy ty alala ty vavake ze raha am-po’o ao, le mangataha fagnampeagne ama’e. Maro ty raha sarotse natrehe i Habakoka. Nisy fotoagne reke nieretseretse tie tena midare aze vao ty Andrianagnahare. Nivorahe’e tamy i Jehovah areke ze raha nitsapa’e. Hoe reke: “O Jehovah, hatrake ombiagne ro angatahako fandrombahagne ie tsy janjigne’ò? ... Vaho vazohoe’o avao ka o haratiagneo?” (Hab. 1:2, 3) Nivalea i Jehovah ty vavake vokatse ty fo natao’e. (Hab. 2:2, 3) Nifalefale indraike ty Habakoka naho fa boake nisaintsaigne ty fomba nagnavota i Jehovah o vahoa’eo. Nirese lahatse reke fa nikarakara aze ty Jehovah sady mbe hagnampe aze amy ze olagne mbe hatrehe’e. (Vakio ty Habakoka 3:17-19.) Ino ty lesogne ho antika? Naho fa miatreke raha sarotse rehe, le rehafo amy i Jehovah iaby ze raha tsapa’o. Saintsaigno ka ty fomba nagnampea’e azo taloha. Ty fanoa’o izay le hagnampe azo hatoky tie homey i Jehovah hery hahavità’o hiaretse rehe. Naho fa tsapa’o ty fagnampea i Jehovah azo, le vao mainke hitombo ty fatokisa’o aze.
7. Ino ty nirehafe i longo i Shirleỳ tama’e, le ino ty nagnampe aze hatoky i Jehovah avao?
7 Tohizo avao ty fahazara’o ara-pagnahy. Nagnampe i rahavave Shirley, mipetrake a Papouasie-Nouvelle-Guinée agne ty fanoagne izay naho fa ireke niatreke raha sarotse. b Mahantra ty keleia’e, le misy fotoagne sahiragne mafe iareo vaho mahatrea raha hohanegne. Nisy longo’e raike zay nanao ze hampihegne ty fatokisa’e i Jehovah. Hoe reke: “Nirehake rehe Shirley tie nao ampea ty fagnahy masigne zao faie aia ze o fagnampea’e azo zao. Mbe mahantra avao nareo. Lany andro amy ty fitoriagne avao rehe.” Le hoe ty Shirley: “Nagnontane tegna raho tie: ‘Tena midare ahy vata’e vao ty Jehovah?’ Le avy le nivavake tama’e areke raho, sady nirehafeko tama’e iaby ze raha nitsapako. Namaky Baiboly naho o bokentikagneo tsy tapake ka raho sady nanohy nitory naho nivory avao.” Nitsapa’e naho fa tafara tatoy tie mikarakara o keleia’eo avao ty Jehovah. Tsy nisy fotoagne iareo nikeré zao. Lava falefale avao ka iareo. Hoe ty Shirley: “Tsapako tie tena namale ty vavake nataoko ty Jehovah.” (1 Tim. 6:6-8) Naho mikezake manao raha ara-pagnahy avao rehe, le tsy hagnenga o raha sarotseo ndra o fisalasalagneo hampiala azo amy i Jehovah.
NAHO FA ENJEHEGNE TY RAHALAHINTIKA MANAGNE ANDRAIKITSE
8. Ino ty raha va’e hahazo ty rahalahy managne andraikitse amy fandamina i Jehovah eo?
8 Ampiasae o ndaty malaigne antikagneo ty vaovao naho ty internet mba hampiparitahagne vande miomba o rahalahy managne andraikitse amy i fandamina i Jehovah-o eo. (Sal. 31:13) Ty voka’e, misy amy iareo tsepahegne naho saràgne ho nanao raha raty. Niatreke raha hoe izay ka ty Kristiana tamy taonjato voaloha’e, satria nisaràgne ho nanao raha raty ty Paoly, le nitsepahegne. Akore ty natao iareo?
9. Ino ty natao ty Kristiana ila’e naho fa nigadraegne ty Paoly?
9 Nisy tamy ty Kristiana tamy ty taonjato voaloha’e tsy nanohagne i Paoly naho fa tam-pirizò agne reke. (2 Tim. 1:8, 15) Fa nagnino? Nimegnara iareo vao ty hifandrambe amy i Paoly satria nihevere o ndatio ho mpamono ndaty reke? (2 Tim. 2:8, 9) Sa natahotse iareo kera ho tsepahegne ka? Ndra inogn’ino anto’e, le dineho ty raha tsy maintsy ho nitsapa i Paoly. Maro ty raha sarotse tsy maintsy niareta’e sady va’e ho namoea’e ty fiai’e aza ty ila’e amy irey noho ty amy iareo. Tsy maintsy ho nalahelo mafe areke ty Paoly. (Asa. 20:18-21; 2 Kor. 1:8) Lonike tika mba tsy hanahake i ndaty nienga i Paoly naho fa ireke niatreke raha sarotse rey! Ino ty raha toko’e hotadidientikagne naho fa misy rahalahy managne andraikitse enjehegne?
10. Ino ty raha mila tadidientika naho fa misy rahalahy managne andraikitse enjehegne?
10 Tsiarovo tie nagnino tika ro enjehegne, le ia ty mahavy izay. Hoe ty 2 Timoty 3:12: “Naho ty maregne, le henjehegne avao ka ze ndaty te hampiseho amy ty fiaigna’e tie mahafoe tegna ho an’Andrianagnahare sady miharo amy i Kristy Jesosy.” Tsy toko’e hahagaga antika areke naho manafike o rahalahy managne andraikitseo ty Satana. Ty tanjo’e le ty hahavy iareo hivalike naho hatahotse.—1 Pet. 5:8.
Ndra tie nigadraegne aza ty Paoly, le nisikigne herim-po ty Onesiforosy mba hanohagnagne aze. Amy izao ka, le manohagne o mpiharo finoagne ama’e gadraegneo o rahalahy naho o rahavaveo, manahake ty atoro amy i sarey eo (Fehentsoratse 11-12)
11. Ino ianarantika boake amy i Onesiforosy? (2 Timoty 1:16-18)
11 Tohagno avao o rahalahi’ò sady ko mivalike amy iareo. (Vakio ty 2 Timoty 1:16-18.) Nisy Kristiana tamy ty taonjato voaloha’e atao tihoe Onesiforosy zay tsy nanao manahake ila’e rey naho fa nigadraegne ty Paoly. “Tsy mba nahamegnatse aze i seny nameheagne [i Paolỳ].” Ireke aza nipay i Paoly. Ie naho fa nihita’e reke, le natao’e ze hagnampeagne aze. Va’e ho namoe ty fiai’e ty Onesiforosy naho fa nanao izay. Ino ty lesogne ho antika? Tsy toko’e hengantika hikalagne antikagne mba tsy hanohagne o rahalahintikagne enjehegneo ty tahotse ndaty. Toko’e hiaro naho hagnampe iareo aza tika. (Ohab. 17:17) Tena mipay ty hatea naho ty fanohagnagne boake amantika iareo.
12. Ino ty ianarantika boake amy ty rahalahy naho ty rahavaventika a Rosia agne?
12 Dineho ty raha natao ty rahalahy naho ty rahavaventika ta Rosia agne naho fa iareo nagnampe i mpiharo finoagne ama’e nigadraegne rey. Naho fa nitsaraegne ty ila’e amy iareo, le maro tamo o rahalahy naho o rahavave iareò ro nandeha tamy i fitsaràgney ey mba hanohagne iareo. Ino ty lesogne ho antika? Naho fa misy rahalahy managne andraikitse atao kitomboke, tsepahegne ndra enjehegne, le ko imegnaragne iareo. Mivavaha hoahy iareo naho hoahy ty keleia iareo sady mipaliava fomba hanoroagne tie manohagne iareo rehe.—Asa. 12:5; 2 Kor. 1:10, 11.
NAHO FA MISY MAGNAKIAGNE ANTIKA
13. Akore ty atao o ndaty mpagnakiagneo mba hahavy antika tsy hatoky i Jehovah naho ty fandamina’e?
13 Va’e hitsikike antika ty longontika tsy Vavolombelogne, ty mpiara-miasa ndra ty mpiara-mianatse amantika, satria tika mitory naho magnorike ty fitsipy i Jehovah miomba ty findesam-batagne. (1 Pet. 4:4) Va’e hirehake hoe izao iareo: “Tsy hoe malaigne azo raho faie hoe hentetse loatse o fivavaha’ò, satria tsy mba manao manahake ty fivavahagne ila’e.” Va’e hagnakiagne antika ka ty ndaty ila’e noho ty fomba indesantika o ndaty voaroakeo. Va’e hirehake iareo tie: “Izao vao ty atao’areo le mirehake nareo tie nao tea ndaty?” Va’e hahavy antika hisalasala ty raha hoe izay. Va’e hanomboke hieretseretse tika tie: “Kera ty Jehovah mitake raha bey loatse amako? Kera hentetse loatse ty fandaminagne?” Naho miatreke raha hoe izay rehe, le ino ty hagnampe azo tsy hiala amy i Jehovah naho ty fandamina’e?
Tsy nagneke hino ty vande nirehafe i ndaty mirehake tie nama’e rey ty Joba. Tapa-kevetse avao reke fa tsy hivalike amy i Jehovah (Fehentsoratse 14)
14. Ino ty toko’e hataontika naho misy ndaty magnakiagne antika noho itika magnorike ty fitsipy i Jehovah? (Salamo 119:50-52)
14 Mikezaha ho tapa-kevetse hagnorike ty fitsipy i Jehovah avao. Nitapa-kevetse hagnorike ty fitsipy i Jehovah avao ty Joba, ndra tie nisy nagnakiagne aza noho ty fanoa’e izay. Nisy ndaty nirehake tie nao nama i Joba zay aza nirehake tie tsy ahoan’Andrianagnahare reke ndra magnorike ty fitsipi’e ndra tsy magnorike. (Joba 4:17, 18; 22:3) Faie tsy nino ze vande’e zay ty Joba. Fanta’e fa maregne ty fitsipy i Jehovah miomba ty soa naho ty raty, le tapa-kevetse reke fa hagnorike irey avao. Tsy nengà’e hampivalike aze ty ndaty hafa. (Joba 27:5, 6) Ino ty lesogne ho antika? Ko engagne hahavy azo hisalasala miomba ty fitsipy i Jehovah o ndaty mpagnakiagneo. Dineho ty raha niaigna’o. Tsy fa nisy fotoagne vao rehe nahatrea tie tena maregne ty fitsipy i Jehovah sady nahasoa azo ty nagnorike aze? Mikezaha avao areke hanohagne i fandaminagne, i magnorike o fitsipike rehoey. Tsy hisy ndaty mpagnakiagne afake hampiala azo amy i Jehovah amy izay.—Vakio ty Salamo 119:50-52.
15. Nagnino ty Brizit ro nikiagne ty longo’e?
15 Dineho ty raha niaigna i rahavave Brizit, mipetrake a Inde agne. Tsy mpanompo i Jehovah ty vali’e. Nikiagne ty keleia’e reke noho ty raha inoa’e. Tsiela tafara ty nanoagne badisa aze tamy 1977, le tsy nanagne asa ty vali’e. Nanapa-kevetse areke ty vali’e fa hiara-hitoboke amo o rae aman-drene’eo agne iareo keleian-draike. Faie vao mainke niolagne hoahy i Brizit zay. Ty anto’e, tsy niasa ty vali’e, le tsy maintsy niasa marain-tsy hariva ty Brizit mba hamelomagne i keleia’ey. Fagnampe izay, 350 kilometatse miala ty misy iareo eo vaho misy Anjomba i Fanjakagney. Nampalahelo fa nanohetse aze ka i longo i vali’e rey noho ty raha inoa’e. Nihamafe avao i fanoheragney hafarà iareo niala tao. Nimate tampoke ty vali’e. Nimate ty kansera ka ty raike amy i anak’ampela’e rey naho fa tafara tatoy, ie amy izao vaho 12 taogne. Vao mainke nisarotse ty raha niaigna’e, satria ireke ka ty nimey i longo’e rey tsiny. Nirehake iareo tie naho tsy ni-Vavolombelo i Jehovah reke, le tsy ho niseho ty raha hoe ireo. Faie nikezake hatoky i Jehovah naho tsy hivalike amy ty fandamina’e avao reke.
16. Ino ty fitahiagne niazo i Brizit noho ireke tsy nivalike amy i Jehovah naho ty fandamina’e?
16 Noho i Brizit nipetrake lavitse i Anjomba i Fanjakagney, le nandrisike aze ty mpiandraikitse faritse mba hitory amy i tanà’ey agne naho hanao fivoriagne an-tragno’e ao avao. Tsy mora tama’e ty nanao izay tamy ty voaloha’e. Faie nagnorike i toromarekey avao reke. Nitory i talily soay naho nivory tan-tragno’e ao avao reke, le nitarike ty fotoam-pivavaha ty keleia iareo. Ty voka’e, nanagne mpianatse Baiboly maro ty Brizit sady maro amy iareo ty natao badisa. Nanomboke nanao mpisava lalagne maharetse reke tamy 2005. Nahazo fitahiagne reke noho ireke tsy nivalike amy i Jehovah naho ty fandamina’e. Manompo i Jehovah naho tsy mivalike ama’e zao i anak’ampela’e rey. Fa misy fiangonagne roe ka ty amy i toeragne misy iareoy agne amy izao. Rese lahatse ty Brizit tie nagnomey hery aze ty Jehovah, le nivita’e ty niatreke ty raha sarotse naho ty fanohera i longo’e rey aze.
KO MIVALIKE AMY I JEHOVAH NAHO TY FANDAMINA’E
17. Toko’e ho tapa-kevetse ty hanao ino tika?
17 Tea i Satana hino tika tie hafoe i Jehovah tika naho fa miatreke raha sarotse sady magnasarotse ty fiaignantika ty fanohagnagne i fandaminagne. Tea’e ho megnatse tika naho fa misy rahalahy managne andraikitse atao kitomboke, enjehegne ndra gadraegne. Ampiasae’e ka o mpagnakiagneo mba hahavy antika tsy hatoky ty fitsipy i Jehovah naho ty fandamina’e. Faie fa haintikagne o tete-draty i Devoly iohoe, le tsy hagneke ho voafita’e tika. (2 Kor. 2:11) Mikezaha areke handietse ty vande i Satana sady ko mivalike amy i Jehovah naho ty fandamina’e. Tadidio fa tsy hagnenga azo zao ty Jehovah. (Sal. 28:7) Fagnampe izay, ko misy raha engagne hampisarake azo amy i Jehovah!—Rom. 8:35-39.
18. Ino ty hodinehentika amy ty lahatsoratse magnarake?
18 Tamy ty lahatsoratse toy tika, le nandineke ty olagne va’e hatrehentika boake amy ty ndaty tsy manompo i Jehovah. Faie va’e hitsapa ty tsy fivalihantika amy i Jehovah naho ty fandamina’e ty olagne atrehentika amo o fiangonagneo eo. Ino ty hagnampe antika hahavita hiatreke i olagne rey? Izay ro hodinehentika amy ty lahatsoratse magnarake.
HIRA 118 “Ampitomboy ny Finoanay”
a Mba hahavy antika hahavita hiaretse avao amo ze o andro fara’e zao, le mila matoky i Jehovah naho ty fandamina’e avao tikagne. Faie mampiasa olagne maro ty Devoly mba hanimbagne ze fatokisantikagne zay. Hodinehentikagne ato ty fomba telo ampiasae i Devoly naho ty raha azontikagne atao mba tsy ho voafita’e.
b Novagne ty agnaragne ila’e ato.