Mok katikan achebʼuk ja yajtanel kiʼojtiki
«Yajni oj kʼe‘uk ja bʼa mi sbʼejuki. ojni cho che‘bʼuk ja [syajtanel] jitzan ixuk winik jumasa‘i» (MATEO 24:12, Ja yajkʼachil sju‘unil ja dyosi [YD]).
1, 2. a) ¿Matik ekʼ sbʼaj bʼajtan ja yaljelik wa xtax ja bʼa Mateo 24:12? b) ¿Jastal wa sjeʼa ja sjuʼunil Hechos bʼa yawe ajyuk tsats ja yajtanel yiʼoje jitsan nebʼumanik ja bʼa bʼajtan siglo? (Kʼela ja dibujo bʼa skʼeʼulabʼil ja artikulo).
YAJNI ja Jesús ti ajyi ja bʼa Luʼumi, yalaxakan jasa oj ekʼuk ja yajni mojanxa oj kʼot tikʼan ja tyempo it. Jun sjejel, ja yeʼn yala oj chebʼuk «ja [syajtanel] jitzan ixuk winik» (Mateo 24:3, 12, YD). Ja yaljelik jaw jani ekʼ sbʼaj bʼajtan ja judíoʼik bʼa bʼajtan siglo. Wa xyalawe ajyi yeʼnleni ja xchonabʼil ja Dyosi, pe yawekan achebʼuk ma ayopijuk ja yajtanel yiʼoje sbʼaja yeʼn.
2 Jitsan ja nebʼumanik ja bʼa tyempo jaw tukni waj ja smodo ja yeʼnleʼi. Pes kongana xcholowe, «jaʼ ni mero toj sloile ecʼa Jesucristo tola vida» sok sjeʼawe syajtaye ja Dyosi, ja smoj-aljele soka matik mito xkʼot snaʼe ja smeranili. Ja nebʼumanik jaw yawe ajyuk tsats ja yajtanel yiʼoje sbʼaja Dyosi (Hechos 2:44-47; 5:42). Ajulani sbʼaj, pe jujuntik ja nebʼumanik bʼa bʼajtan siglo yawekan ayopijuk ja yajtanel yiʼoje sbʼaja Dyosi. ¿Jastal wa xnaʼatik?
3. ¿Jasunkiluk bʼobʼta aji chebʼukyuj ja yajtanel yiʼoje jujuntik nebʼumanik?
3 Ja Jesús yala yabʼ ja nebʼumanik ajyiye sakʼan bʼa Éfeso: Apocalipsis 2:4). Bʼobʼta ja nebʼumanik it jani snochowe ja ixuk winik matik joybʼanubʼal yujileʼi, pes kechanta spensarane bʼa aʼajyuke gusto ja yeʼnle (Efesios 2:2, 3). Ja chonabʼ Éfeso jun chonabʼ jel riko, soka swinkili jani yaweyi stʼilanil ajyel sakʼan sok jitsan jastik junuk sok yabʼjel stsamalil ja jastik chaʼan stsʼakoli. Chomajkil, jitsan bʼa yeʼnle yiʼaj jun sakʼanile bʼa jel kux sok mi skisawe ja sleyik ja Dyosi. Jani mas tʼilan bʼa yeʼnle yabʼjel stsamalil ja sakʼanile sok mi jaʼuk ja yajtanel yiʼoje bʼa Dyos soka bʼa tuk ixuk winiki.
«Chʼay ta [ja] syajal ja hua cʼujolex jmoqui» (4. a) ¿Jas yuj ja bʼa jtyempotiki chebʼita ja yajtaneli? b) ¿Jasa oj kiltik ochi?
4 Ja yaljelik bʼa Jesús sbʼaja jasa oj ekʼuk soka yajtaneli cha wani ekʼel ja bʼa jtyempotiki. Ja ixuk winiki kʼakʼu kʼakʼu wan tsʼujel ja yajtanel yiʼoje sbʼaja Dyosi. Mini wa sleʼawe ja Dyos bʼa oj stojbʼes ja wokolik ja bʼa luʼumkʼinali, pes jitsan ti wa sleʼa skoltajele bʼa kʼole ixuk winik. Soka it wani xya chebʼuk ja yajtanel yiʼoj ja ixuk winiki. Chomajkil, ja yajtanel yiʼoj ja yaʼtijumik ja Jyoba ojni cha bʼobʼ chebʼuk, jastalni ekʼ sbʼaje ja nochumanik bʼa Éfeso. Ja yuj, la kiltik jastal oj katik ajyuk tsats ja yajtanel kiʼojtik, 1) sbʼaja Jyoba, 2) sbʼaja smeranil bʼa Biblia, sok 3) sbʼaja jmoj-aljeltiki.
YAJTANEL SBʼAJA JYOBA
5. ¿Jas yuj tʼilan oj jyajtaytik ja Dyosi?
5 ¿Machunkiluk ja mas jel oj jyajtaytiki? Ja Jesús yala: «Yaj oja huab ja Huajual Diosi soc spetzanil ja hua cʼujoli, soc spetzanil ja hua hualtzili, soc spetzanil ja hua pensari. Ja mandar iti, jaʼ mero mas tʼilan soc mas nihuan» (Mateo 22:37, 38). Syajtajel ja Jyoba wa skoltayotik bʼa oj jkʼuʼuktikyi ja smandariki, bʼa oj kuchkujtik ja wokoliki sok bʼa oj kijnaytik ja bʼa mi lekuki (kʼuman ja Salmo 97:10). Pe ja Satanás soka sluʼumkʼinali wa sleʼawe modo bʼa oj yawe yopijuk sok bʼa yajel chʼayuk ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja Dyosi.
6. ¿Jasa wa x-ekʼi yajni ja ixuk winik wa xyawekan syajtajel ja Dyosi?
6 Ja luʼumkʼinali mini stojoliluk ja jastal wa spensaran sbʼaja yajtaneli. Pes mi wa syajtaye ja Dyosi, jitsan kechan wa syajtay sbʼaje «ja yenle mismo» (2 Timoteo 3:2). Jatani wa xwaj skʼujole «ja jas ay ja bʼa luʼumkʼinali, ja kʼankʼunel yiʼoj ja bʼakʼtelali soka kʼankʼunel yiʼoj ja satali sok stoyjel ja jastik yiʼoj june ja bʼa sakʼanili» (1 Juan 2:16, TNM). Ja jekabʼanum Pablo yala ja jasa oj bʼobʼ ekʼ jbʼajtik ta kechanta wa xwaj jkʼujoltik bʼa keʼntik. Ja yeʼn yala: «Ja wajela pensar ja bʼa bʼakʼtelali wa stojolan chamelchʼakel». ¿Jas yuj wa stojolan chamelchʼakel? Pes ja matik kechanta wa xwaj skʼujol bʼa oj ajyuk gusto ja yeʼn wa xkʼot skontraʼuke ja Dyosi (Romanos 8:6, 7, TNM). Ja ixuk winik maʼ jata wajel skʼujol slejel takʼin ma bʼa jastal oj ya ekʼuk ja kʼankʼunel yiʼoj bʼa stajel winik ma ixuk mini tʼun jach wa x-elkʼot ja jastal wa skʼana (1 Corintios 6:18; 1 Timoteo 6:9, 10).
7. ¿Jas pensarik ma modoʼik jel xiwela sbʼaj oj bʼobʼ sjom jun yaʼtijum Dyos ja bʼa jtyempotiki?
7 Jitsan ja maʼ mi skʼuʼan bʼa Dyos, maʼ kechan wa skʼuʼane ja jas wa xyilawe soka maʼ wa skʼuʼane sbʼaja evolución wa sleʼawe modo bʼa yajel kʼokxuk ja ixuk winik a-skʼuʼuke sbʼaja evolucioni, ayawekan syajtajel ja Dyos ma ayawekan skʼuʼajel meran sakʼan ay ja yeʼn. Wa sjeʼawe kechanta ja maʼ mi jas wa snaʼa ma mey yiʼoj chapjelal wa skʼuʼan ay jun Kʼuluman. Sok jitsan jaʼ wa skisawe ja científico sok mi jaʼuk ja Jyoba, ja maʼ skʼulan ja jastik junuki (Romanos ). Ta katikan ja pensarik it a-sjomotik, ojni yopijuk ja yajtanel soka jastal wa xkila jbʼajtik soka Jyoba ( 1:25Hebreos 3:12).
8. a) ¿Jas yuj wa xbʼobʼ el sganaʼe ja yaʼtijumik Dyosi? b) ¿Jasa wa xyaʼa kulan jkʼujoltik ja Salmo 136?
8 Yuja luʼumkʼinal it jaʼ yaman yuja Satanás, bʼobʼta ayni ekʼele oj kabʼtik elel jganatik (1 Juan 5:19). Pe ta katikan ja jaw a-skʼulukotik ganar, oj bʼobʼ yopijuk ja skʼuʼajel soka yajtanel kiʼojtik sbʼaja Dyos. Bʼobʼta wan ekʼel jbʼajtik wokol yuja awelotikxa, meyuk ja takʼini ma yuja chameli. Ma bʼobʼta triste ayotik yuja mixa jel lek xlajxikujtik skʼulajel jujuntik jasunuk jastalni wa xkʼanatiki. Ma yuja mi jach elkʼot jujuntik jasunuk ja bʼa jsakʼaniltik jastal wa xmajlaytik ajyi. Pe chikan jas wokol kiʼojtik, mokni jpensaraʼuktik ja Jyoba sjipawotiktakan. La jpensaraʼuktik ja tsamal yaljelik bʼa Salmo 136:23 bʼa wa stsatsankʼujolanotik: «Ja yeʼn julskʼujol bʼa keʼntik yajni mila makunitik ajyi, yujni ja syajal skʼujol mey stikʼanili wani x-albʼi bʼa tolabida». Wani xbʼobʼ jkʼuʼuktik lek ja Jyoba oj smaklayotik sok oj sjakʼ kitik yajni wa xkʼanatikyi skoltajeli (Salmo 116:1; 136:24-26).
9. ¿Jasa koltaji ja Pablo bʼa ya ajyuk tsats ja yajtanel yiʼoj sbʼaja Dyosi?
9 Ja jekabʼanum Pablo jelni spensaran sbʼaja jastal koltaji yuja Jyoba, sok ja jaw koltaji bʼa oj ajyuk tsats. Ja yeʼn stsʼijbʼan: «Ja kajwaltiki wa skoltayon mi oj xiwkon mini jun ixuk winik mi oj bʼobʼ skʼuluk ki‘ ja bʼa mi lekuki» (Hebreos 13:6, YD). Ja jastal sjipa lek skʼujol bʼa Jyoba ja Pablo koltaji bʼa oj kuchyuj ja wokoliki. Anima ekʼyuj ekʼeleʼik bʼa jel wokol, mini chʼay ja jastal wa sjipa skʼujol bʼa Jyoba. Sok ja yajni ajyi bʼa preso skoltay ja smoj-aljelik stsʼijbʼajelyi kartaʼik bʼa jel stsatsankʼujolani (Efesios 4:1; Filipenses 1:17; Filemón 1). Anima ekʼyuj wokolik, mini yaʼakan syajtajel ja Jyoba sok spetsanil skʼujol. Sjipa skʼujol sbʼaja Dyos maʼ «huax yaa ja snihuanil ja jcʼujoltiqui» bʼa «chican jas huocolil huala ectic ja quentiqui» (2 Corintios 1:3, 4). ¿Jastal wa xbʼobʼ jnochtik ja jas skʼulan ja Pablo?
La jetik wa xyajtaytik ja Jyoba. (Kʼela ja parrapo 8).
10. ¿Jasa oj bʼobʼ jkʼuluktik bʼa aʼajyuk tsats ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja Jyoba?
1 Tesalonicenses 5:17; Romanos 12:12). ¿Jas yuj ja orasyoni wa xya ajyukotik kʼubʼan soka Dyosi? Yujni ja wa xkatikyi orasyoni, jani wa xkʼumantik ja Jyoba. Soka jaw wa xyaʼakan bʼa oj kil jbʼajtik lek soka yeʼn (Salmo 86:3). Yajni wa xcholotik yabʼ ja jTatik tey bʼa satkʼinal sbʼaja jas wa xpensarantik soka jastal mero ayotiki, wala mojxitik mas soka yeʼn (Salmo 65:2). Chomajkil, ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja yeʼn wa stsatsbʼi yajni wa xkilatik wa sjakʼa ja korasyontiki. Ti wa xkilatik ja «Jyoba tini ay mojan sok spetsanil ja matik wa xleji yuji» (Salmo 145:18). Yajni wa xjipa jkʼujoltik wa syajtayotik sok wa skoltayotik ja Jyoba, ojni kuchkujtik ja wokol oj ekʼ jbʼajtik ja wego soka bʼa tyempo jakumto.
10 Ja Pablo ay jas yala bʼa oj bʼobʼ jkʼuluktik ja keʼntik bʼa aʼajyuk tsats ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja Dyosi. Ja yeʼn yala: «Cʼacʼu acual cʼumanic ja Diosi». Tsaʼan cha stsʼijbʼan: «Cʼumanic tola vida ja Diosi» (YAJTANEL SBʼAJA SMERANIL BʼA BIBLIA
11, 12. ¿Jasa oj bʼobʼ jkʼuluktik bʼa oj jyajtaytik mas ja smeranil bʼa Biblia?
11 Ja yaʼtijumotik Dyosi wa xyajtaytik ja smeranili, soka smeranili ti wa xtax bʼa Yabʼal ja Dyosi. Ja Jesús yala yabʼ ja sTati: «Ja wawabʼali ja‘ni ja smeranili» (Juan 17:17, YD). Bʼa oj jyajtaytik ja smeranil bʼa Biblia, tʼilani oj jnatik ja jasa wa sjeʼa (Colosenses 1:10). Pe aytoni jas mas bʼa tʼilan oj jkʼuluktik. Ja tsʼijbʼanum bʼa Salmo 119 wa skoltayotik yabʼjel stojolil jasunkiluk (kʼuman ja Salmo 119:97-100). Snajtil ja kʼakʼu, tʼilani oj jpensaraʼuktik ja jasa wa xkʼumantik bʼa Biblia. Ta jpensarantik jastal oj katik makunuk ja smeranil bʼa Biblia, kʼakʼu kʼakʼu oj jyajtaytik mas.
12 Ja tsʼijbʼanum bʼa Salmo 119 cha yala: «¡Janekʼto xchiʼil kʼotel jawa wabʼal ja bʼa jpakʼabʼi, masto jel chiʼ yuja yaʼal chabʼ ja bʼa jtiʼi!» (Salmo 119:103). Ja juʼunik wa xchapa ja xchonabʼ ja Dyosi oj bʼobʼ slaj jastal jun waʼelal bʼa jel x-ajbʼani. Yajni wa xkabʼtik jun waʼelal bʼa jel xkʼulantik gusto, wa xpilatik tyempo bʼa yabʼjel yajbʼal. Jastalni jaw, mokni jkʼumuktik ajnel jomol ja juʼuniki. Jachuk oj kabʼtik stsamalil ja ‹yaljelik jel x-ajbʼani› bʼa smeranili sok oj bʼobʼ juljkʼujoltik yajni wa xkʼumantik sok yajni wa xkatik makunuk bʼa skoltajel ja tuki (Eclesiastés 12:10).
13. ¿Jasa koltaji ja Jeremías bʼa syajtay ja smeranil sbʼaja Yabʼal ja Dyosi, sok jastal koltaji yuja jach skʼulani?
13 Ja aluman Jeremías syajtay ja smeranil sbʼaja Yabʼal ja Dyosi. Ja yeʼn yala: «Jawa wabʼaliki kʼot taxuk, jaxa keʼn jloʼo; sok jawa wabʼali kʼot bʼa keʼna gustoʼil sok alegreʼil ja bʼa jkʼujoli, yujni kiʼoj jawa bʼiʼili, ah Jyoba bʼa kʼakʼanumik» (Jeremías 15:16). Ja Jeremías syajtay ja tsamalik yaljelik bʼa Dyosi sok jelni spensaraʼan sbʼaja jaw. Ja yuj jelni chaʼanyabʼal yila bʼa oj staʼ tiʼal sbʼaja Jyoba sok xcholjel ja srasoniki. Ta ja keʼntik wa xyajtaytik ja smeranil bʼa Biblia, ojni cha kiltik chaʼanyabʼal ajyel jastal taʼumantiʼ bʼa Jyoba sok xcholjel ja lekil rason sbʼaja sGobyerno ja bʼa tsaʼanikxta kʼakʼu.
La jetik wa xyajtaytik ja smeranil bʼa Biblia. (Kʼela ja parrapo 14).
14. ¿Jasto jun mas bʼa tʼilan oj jkʼuluktik bʼa atsatsbʼuk ja yajtanel kʼe ajyukujtik sbʼaja smeranil bʼa Biblia?
14 ¿Jasto mas oj jkʼuluktik bʼa oj katik tsatsbʼuk ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja smeranil bʼa Biblia? Tʼilani oj wajkotik tikʼan ja bʼa tsomjeliki, pes tini tiw wa sjeʼakitik ja Jyoba. Jun jasunuk mas tʼilan wa xya makunuk ja Jyoba bʼa wa sjeʼakitik jani spaklajel ja bʼa semana ja Biblia soka skoltanel Ja Juʼun Cholumani. Ta wa xkʼanatik oj katik el jitsan slekilal ja tsomjel it, tʼilani oj jchap jbʼajtik. Jun sjejel, tʼilani oj jkʼumuktik spetsanil ja tekstoʼik ti tsʼijbʼunubʼal. Ja wego, jitsan jmoj-aljeltik wanxa xbʼobʼ skʼumuke ma wa xbʼobʼ yawe koʼuk ja rebista bʼa yaparatoʼe. Ja jaw wa xtax bʼa jitsan kʼumal ja bʼa Internet bʼa jw.org soka bʼa JW Library. Jujuntik ja pormato wa xbʼobʼ koʼuk ja bʼa aparato wanxa xbʼobʼ tax mas wego ja tekstoʼiki. Pe chikan jas oj katik makunuk bʼa spaklajel ja artikuloʼiki, tʼilani oj jpaklaytik lek ja tekstoʼiki sok spensarajel lek. Ta jach jkʼulantik, kʼakʼu kʼakʼu oj jyajtaytik mas ja smeranil bʼa Biblia (kʼuman ja Salmo 1:2).
YAJTANEL SBʼAJA JMOJ-ALJELTIKI
15, 16. a) Jastalni wa xyala ja Juan 13:34, 35, ¿jas mandar yaʼakan ja Jesusi? b) Ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja Jyoba soka bʼa Biblia, ¿jas yuj chʼikan soka yajtanel kiʼojtik sbʼaja jmoj-aljeltiki?
15 Ja tsaʼanxta akwal ajyi ja bʼa Luʼumi, ja Jesús yala yabʼ ja snebʼumaniki: «Pero oj cho caa huilex jun mandar yajcʼachil. Yaj xa huab abajex ja huenlexi. Ja jastal yaj huax quilahuex ja queni, sbej ni oja yajta bajex ja huenlexi. Ta yaj cʼa huaxa huab abajex, entonces ti oj aljuca: Ja jau jumasa, seguro jaʼ snebuman ja Cristo porque jel juntiro yaj huax yab sbaje, oj chiuque ja cristiano» (Juan 13:34, 35).
16 Ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja jmoj-aljeltiki tini chʼikan soka yajtanel kiʼojtik sbʼaja Jyoba. Ta mi xyajtaytik ja Dyosi, mini oj bʼobʼ jyajtaytik ja jmoj-aljeltiki. Ta mikʼa xcha jyajtaytik ja yeʼnle, mini oj cha bʼobʼ jyajtaytik ja Dyosi. Ja jekabʼanum Juan yala: «Pero ta ay cʼa maʼ huax yala que yaj bi huax yab ja Diosi, pero ta coraja cʼa huax yila ja yermano, jel ni mentirosoa. Iday, huax yila ja yermano y mi yajuc huax yabi, ¡jauc to ma yaj oj yab ja Diosi cuando mi huax yila!» (1 Juan 4:20). Chomajkil, ja yajtanel kiʼojtik sbʼaja Jyoba soka bʼa jmoj-aljeltiki cha tini chʼikan soka yajtanel kiʼojtik sbʼaja smeranil bʼa Biblia. ¿Jas yujil? Pes yujni ta wa jyajtaytik ja jasa wa xnebʼatik bʼa Biblia ojni jkʼuʼuktik ja mandar wa xyaʼa bʼa oj jyajtaytik ja Dyos soka jmoj-aljeltiki (1 Pedro 1:22; 1 Juan 4:21).
La jetik wa xyajtaytik ja jmoj-aljeltiki. (Kʼela ja parrapo 17).
17. ¿Jastal wa xjeʼatik wa xyajtaytik ja jmoj-aljeltiki?
1 Tesalonicenses 4:9, 10). ¿Jastik modoʼik wa xbʼobʼ jetik wa xyajtaytik ja jmoj-aljeltik bʼa jkongregasyontiki? Bʼobʼta jun maʼ ayxa skʼujol wa skʼana skoltajel bʼa oj wajuk ja bʼa tsomjeliki. Ma bʼobʼta jun jmoj-aljeltik biguda wa skʼana oj jkoltaytik bʼa stojbʼesel jun jasunuk ja bʼa snaji (Santiago 1:27). Ja jmoj-aljeltik matik elel sganaʼe, triste aye ma ayiʼoje jun wokol wani skʼanawe oj waj jkʼujoltik bʼa yeʼnle, stsatsankʼujolajel sok yajel kulan skʼujole (Proverbios 12:25; Colosenses 4:11). Ja jas wa xkalatik soka jas wa xkʼulantiki ti wa xjeʼatik wa xyajtaytik ja matik «quermano xa ni jbajtic soqui» (Gálatas 6:10).
17 (Kʼuman ja18. ¿Jasa oj skoltayotik bʼa oj jtojbʼestik ja kʼumalik wa x-ajyikujtik soka jmoj-aljeltiki?
18 Ja Biblia wa xyala ja bʼa tsaʼanikxta kʼakʼu wa xkanyuj ja luʼumkʼinal it jelxa jomeli jitsan ixuk winik kechanta oj waj skʼujol bʼa yeʼnle sok mi jas elbʼene (2 Timoteo 3:1, 2). Ja yuj, ja yaʼtijumotik Dyosi tʼilan oj jkʼujoluktik bʼa oj yajtayik kʼakʼu kʼakʼu mas ja Jyoba soka Yabʼali, sok syajtajel jbʼajtik. Yuja mulanumotiki, ayni ekʼele wa x-ajyikujtuk jun kʼumal soka jmoj-aljeltiki. Pe ja yajtanel wa xya ajyukotik tsomani oj sjutbʼukotik bʼa wego oj jtojbʼestik chikan jas kʼumal sok bʼa tsamalxta (Efesios 4:32; Colosenses 3:14). Mokni katikan ja yajtanel kiʼojtik achebʼuk ma ayopijuk. La jyajtaytik sok spetsanil jkʼujoltik ja Jyoba, ja Yabʼali soka jmoj-aljeltik jastalni wantik skʼulajel.