ARTIKULO BʼA SPAKLAJEL 43
Kechanta yeʼn la jtoytik ja Jyoba
«[Ja Jyoba wa Dyosi] kechan ye‘n oj awa‘telta» (MAT. 4:10, Ja yajkʼachil sju‘unil ja dyosi, [YD]).
TSʼEBʼOJ 51 Ja korasyon bʼa yajel ja jsakʼanil
JA JAS OJ PAKLAXUK *
1. ¿Jas yuj kechanta yeʼn wa sbʼajin oj katikyi stoyjel ja Jyoba?
JA Jyoba wa sbʼajin kechanta yeʼn oj katikyi stoyjel, yujni yeʼn skʼulanotik sok yakitik ja jsakʼaniltiki (Apoc. 4:11). Pe ama wa xyajtaytik sok wa xkisatik ja Jyoba, ay jastik wa xbʼobʼ spay-otik sok oj stim-otik bʼa mi oj katikyi ja toyjelal wa sbʼajini. Bʼa mi oj kokotik ja bʼa jaw, jel tʼilan oj kabʼtik stojol jastal wa xbʼobʼ ekʼuk ja jaw. Pe bʼajtan la kiltik jasa ti chʼikan ja kechanta yeʼn oj katikyi stoyjel ja Dyos.
2. Jastalni wa xyala ja Éxodo 34:14, ¿jasa mi oj jkʼuluktik ta kechanta yeʼn wa xkaʼatikyi stoyjelal ja Jyoba?
2 Ja Biblia wa xya syak sbʼaj ja yajtanel kiʼojtik bʼa Jyoba soka kechanta yeʼn oj katikyi stoyjeli. Ja it wa stojolan kechanta yeʼn oj katikyi. Mi xkaʼatikan mini jasa ma chikan machʼa a-xchʼik sbʼaj ja bʼa jkʼujoltik bʼa a-spil-otik bʼa stoyjel ja Jyoba (kʼuman ja Éxodo 34:14).
3. ¿Jasa yechalil bʼa kechanta yeʼn oj jtoytik ja Jyoba?
3 Ja yechalil bʼa kechanta yeʼn oj jtoytik ja Jyoba jani yuja jas jnebʼunejtik sbʼaja yeʼn. Jel chaʼanyabʼal xkilatik ja tsamalik smodo. Wa xnaʼatik ja jas wa skʼulan gusto, ja jas miyuki sok akwerdoni aytik soka jaw. Wa xkabʼtik stojol ja jas wa skʼana oj skʼuluk bʼa keʼntik sok wa xkoltaytik ta wa xkʼuʼantik ja jas wa skʼana. Jelni chaʼanyabʼal xkilatik ja wa xbʼobʼ kamigoʼuktiki (Sal. 25:14). Spetsanil ja jas wa xnebʼatik sbʼaja jKʼulumantiki mas wa xya mojxukotisok (Sant. 4:8).
4. a) ¿Jasa wa xya makunuk ja Dyablo bʼa mi kechanta yeʼn oj katikyi stoyjel ja Jyoba? b) ¿Jasa oj jpaklaytik ja bʼa artikulo it?
Efes. 2:1-3; 1 Juan 5:19). Wa skʼana oj yajtaytik tuk jastik junuk sok mi oj katikyi stoyjel ja Jyoba. La kiltik chabʼ modo bʼa ojni bʼobʼyuj. Bʼajtan, wa snika ja jkʼujoltik slejel jitsan takʼin. Sok xchabʼil, wa sleʼa modo oj kokotik stsajel jastik malo ja bʼa jas wa xkatik ekʼ gusto jutsʼini.
4 Ja Dyablo yeʼn yamanyuj ja luʼumkʼinali, sok wa xya makunuk bʼa oj spayotik skʼulajel ja jas mi lek wa xkʼankʼunikujtiki (LA KAʼ JKWIDADOTIK MOK JYAJTAYTIK JA TAKʼIN
5. ¿Jas yuj tʼilan oj kaʼ jkwidadotik bʼa mok jyajtaytik ja takʼin?
5 Jpetsaniltik wa xkʼanatik mok skʼul palta ja jwaʼeltiki, jkʼutik sok jun lekil jnajtik. Pe tʼilan oj kaʼ jkwidadotik bʼa mok jyajtaytik ja takʼini. Ja bʼa jtyempotik, jitsan kristyano «quechan jaʼ jex ocʼ scʼujole ja taqʼuini» soka jas wa xbʼobʼ sman-e (2 Tim. 3:2). Ja Jesús snaʼa ojni bʼobʼ kʼankʼunukyujile ja tikʼe yajtanel it ja snebʼumanik, ja yuj yala: «Mi ni modo [maʼ] oj slee chab yajuala. Ta jach cʼa huas scʼulan, pues lec oj yil ja juni, jaxa juni, coraja oj yile. Menos oj yil ja juni, jaxa otro juni, yaj ni oj yaba. Jach ay ja Diosi soc ja taqʼuini. Mix bob ayajta ja xchabili» (Mat. 6:24). Ja maʼ wa xyaʼteltay ja Dyos sok wa xcha skʼujolan bʼa oj staʼ jitsan jastik junuk wani slejel modo oj yaʼteltay chabʼ ajwalal. Mi wan yajelyi ja toyjelal kechanta wa sbʼajin ja Jyoba.
Jach seʼa sbʼaje jujuntik bʼa Laodicea. Jach wa x-iljiye yuja Jyoba soka Jesús. (Kʼela ja parrapo 6).
6. ¿Jasa wa xnebʼatik ja jas alji yabʼye ja kongregasyon bʼa Laodicea yuja Jesús?
6 Mojan bʼa xchʼakulabʼil ja bʼajtan siglo, ja nochumanik bʼa Kristo ja bʼa chonabʼ Laodicea wa stoyo sbʼaje jel rikoʼe, kʼotel staʼe jitsan jastik junuk sok mi jas wa skʼulanyujile palta. Pe bʼa Jyoba soka Jesús jelni ajula sbʼaje, pobreʼe, tupel sate Apoc. 3:14-17). Ta kilatik wan kʼiʼel ja bʼa jkʼujoltik ja kʼankʼunel bʼa ajyelkujtik mas jastik jbʼajtik, la jchaptik wego jas oj jkʼuluktik (1 Tim. 6:7, 8). Ta mikʼa jkʼulantik, mi toj oj ajyukotik soka Jyoba sok ja yeʼn mini oj skis ja toyjelal wa katikyi, pes ‹kechanta yeʼn wa skʼana oj jtoytik› (Deut. 4:24). ¿Jasa oj bʼobʼ yiʼotik och bʼa skisjel mas ja takʼin?
sok mey skʼuʼe. Ja Jesús mi jaʼ stojo yuja ay stakʼine, jani yuja yajtanel yiʼoje sbʼaja takʼini yujni wan sjomjel ja jastal wa xyila sbʼaje soka Jyoba (7-9. ¿Jas wa xnebʼatik soka jas ekʼ sbʼaj jun ansyano sbʼiʼil David?
7 La kiltik ja sjejel bʼa jun ansyano bʼa Estados Unidos bʼa jel skʼujolan ja yaʼteli. Ja yeʼn wa xyala sbʼaj jun lekil aʼtijum. Ja bʼa empresa wa x-aʼtiji, aji kʼeyi ja xchol, sok cha kʼot najuk sbʼaj jastal june maʼ jel chapan sbʼaja aʼtel wa skʼulan ja bʼa spaisi. Wa xcholo: «Ja bʼa tyempo jaw kʼot jpensaraʼuk ja jastal jel lek wan wajelkuji jani yuja wan yajel koʼ jlekilal ja Jyoba». ¿Pe jach maʼ?
8 Pe yuja yaʼteli, ja David kʼe yil wan jomel ja jastal wa xyila sbʼaj soka Jyoba. Wa xcholo: «Ja bʼa tsomjeliki sok ja bʼa xcholjeli, jatani wanon spensarajel ja wokol wan ekʼel ja bʼa kaʼteli. Wa xkʼulan ganar jitsan takʼin, pe takal takal mas kʼe cham jkʼujol sok kʼe ajyukuj wokol ja bʼa jnupaneli».
9 Anto, ja David tixa snaʼa kʼinal tʼilan oj stsaʼ bʼay ja mas tʼilani. Wa xyala: «Pwesto ajyiyon bʼa stojbʼesel ja jsakʼanili». Ja yuj yala oj stukbʼes ja janekʼ tyempo wa x-aʼtiji sok sjeʼayi ja yajwal ja jasa wa skʼana. Ja jasa ekʼi nutsji el. ¿Sok jasa skʼulan? Wa xcholo: «Ja bʼa pilan kʼakʼu, jbʼutʼu ja solicitud bʼa oj ochkon precursor Mat. 6:31-33).
auxiliar jach jitsan ixaw». Bʼa oj smakʼlay sbʼaje, ja yeʼn soka xcheʼumi kʼe aʼtijuke skusjel jastik junuk. Yajni ekʼ tʼusan tyempo, ja David och precursor regular sok mas tsaʼan cha jachuk ja xcheʼumi. Stsaʼawe jun aʼtel bʼa mi maʼ wa skʼana, pe ja jaw mini jaʼuk ja mas tʼilan bʼa yeʼnle. Ama ja janekʼ wa skʼulane ganar mini tʼun oj slaj ja jastal ajyi, pe spetsanil ja ixawi mini jas wa skʼulan yujile palta. Jani wa skʼanawe oj yawe bʼajtan bʼej yaʼteltajel ja Jyoba, sok yiluneje jastal ja Jyoba wa stalnay ja matik xyaʼa bʼajtan bʼej ja sGobyerno (10. ¿Jastal oj bʼobʼ jtalnaytik ja jkʼujoltik?
10 Ama ay kiʼojtik jitsan jastik junuk ma miyuk, tʼilani oj jtalnaytik ja jkʼujoltik. ¿Jastal? Jani mok jyajtaytik ja jastik junuki sok mok katikan mas tʼilan ja aʼteli yuja yaʼteltajel ja Jyoba. Bʼa snajel ta wan ekʼel jbʼajtik ja jaw, la jobʼ jbʼajtik: «¿Tikʼanxta maʼ wa xpensaraʼan ja bʼa kaʼtel ja yajni teyon ja bʼa tsomjelik ma ja yajni wanon xcholjeli? ¿Tikʼanxta maʼ wa xcham jkʼujol oj ajyuk jtakʼin ja bʼa tyempo jakumi? ¿Ay maʼ kiʼoj wokol ja bʼa jnupanel yuj smul ja takʼin soka jastik junuki? ¿Pwesto maʼ ayon aʼtel bʼa mi skʼulane gusto ja tuk ta kechanta jachuk oj bʼobʼ kaʼteltay mas ja Jyoba?» (1 Tim. 6:9-12). Yajni wa xkaʼa jbʼajtik ja sjobʼjelik jastal jaw, la kaʼ juljkʼujoltik ja Jyoba wa syajtayotik sok wa xyayi ja skʼapjelal it ja matik wa xyaʼteltay sok spetsanil skʼujoli: «Mi ni nunca oj xchʼayotic scʼujol. Yuj ni oj yilotic tola vidaa». Ja yuj ja jekabʼanum Pablo yaʼa ja rason it: «Mi jauc ja jaʼ oj huaj acʼujol soc ja taqʼuini» (Heb. 13:5, 6).
LA JTSATIK LEK JA YAJEL EKʼ GUSTO JUTSʼIN
11. ¿Jastal oj bʼobʼ sjom-otik ja bʼa yajel ekʼ gusto jutsʼin?
11 Ja Jyoba wa skʼana oj kabʼtik stsamalil ja jsakʼaniltiki. Ja yajel ekʼ gusto jutsʼin wani xkoltani. Pes ja Biblia wa xyala «mini ay jun jasunuk mas lek oj skʼuluk ja winiki jani oj waʼuk sok oj yuʼe yuja lekil tsatsal yaʼteli» (Ecl. 2:24). Ja jastik wa skʼapa bʼa yajel ekʼ gusto jutsʼin ja luʼumkʼinali wani xjomwani, pes wa sjomo ja jas toj skʼulajel sok wa snika ja kristyano bʼa ja oj skis-e ma ja oj syajtaye ja jastik wa xyala ja Yabʼal ja Dyos mok kʼulaxuki.
¿Maʼ wa xchapa ja jastik wa xkatik ekʼ gusto jutsʼini? (Kʼela ja parrapoʼik 11 man 14). *
12. Jastalni wa xyala ja 1 Corintios 10:21, 22, ¿jas yuj tʼilan oj jtsatik lek ja bʼa jastik wa xkatik ekʼ gusto jutsʼin?
12 Ja keʼntiki jatani wa xkʼanatik stoyjel 1 Corintios 10:21, 22 *). Waʼel sok june jitsan ekʼele wa stojolan lek xyila sbʼaje. Stsajel yajel ekʼ gusto jutsʼin bʼa wa xnikwani spekʼjel chikʼ, jastik bʼa pukuj, koʼel mulal sok ixuk winik ma tuk kʼankʼunelik sok tuk modoʼalik, wa stojolan waʼel lajan soka skontraʼik ja Dyos sok yabʼjel ja jastik xchapuneje. Ta wa xkʼulantik ja jaw, keʼntani wa xjomo jbʼajtik soka jastal wa xkila jbʼajtik soka Jyoba.
ja Jyoba, ja yuj mini xbʼobʼ waʼkotik «ja bʼa slechante‘» ja Jyoba sok «ja bʼa sbʼaj ja pukuji» (kʼuman ja13, 14. a) ¿Jastal wa xbʼobʼ slaj sbʼaj ja yajel ekʼ gusto jutsʼin soka waʼelali? b) Jastalni wa xyala ja Santiago 1:14, 15, ¿jas yuj mok katik kʼiʼuk ja kʼankʼunel bʼa mi lekuk?
13 ¿Jastal wa xbʼobʼ slaj sbʼaj ja yajel ekʼ gusto jutsʼin soka waʼelali? Yajni wala waʼtik, wani stsaʼatik ja jas wa xchʼikatik ja bʼa jtiʼtik. Pe yajni jbʼukʼutikta koʼ, mixa jas wa xbʼobʼ jkʼuluktik. Ja jkwerpotik stuchʼilxa wa xkʼe stsaʼ ja jastik oj makunukyuji. Ja yuj ta wa stsaʼatik lek ja jas oj kabʼtiki lekni wala ajyitik, pe ta mi stsaʼatik lek ja jas oj kabʼtiki mini lek wala ajyitik. Ja jas wa xyiʼajani mini wegoxta wa xchiknaji, jato wa xchiknaji yajni ekʼta tyempo.
14 Bʼa juntikxta, yajni wa stsaʼatik lek yajel ekʼ gusto jutsʼin, wantik xchʼikjel bʼa jpensartik jastik lek. Tsaʼan, ja jas jtsaʼatikta wa xwaj man jpensartik sok man jkʼujoltik. Ja jastik lek wa stsaʼatik wa xya ajyukotik lek, pe ja jastik malo wa sjomowotik (kʼuman ja Santiago 1:14, 15). Bʼobʼta mini wego wa xchiknaji ja jas wa xyiʼajani, pe wani xchiknaji soka tyempo. Ja yuj, ja Biblia wa xyakitik ja rason it: «Mok alo‘la abʼajex. mi xkʼe‘naxi ja dyosi. ja jas wa xtzʼunxi ojni jachʼxuka. ja ma‘ wa stzʼunu ja bʼa bʼakʼeti ojni jachʼuka ja skʼa‘elal» (Gál. 6:7, 8, YD). Ja yuj jelni tʼilan la kijnaytik ja bʼa jastik yajel ekʼ gusto jutsʼin bʼa wa xyilkʼujolan ja Jyoba (Sal. 97:10).
15. ¿Jas majtanal yaʼunejkitik ja Jyoba?
15 Jitsan yaʼtijumik ja Jyoba jelni skʼulane gusto skʼeljel ja JW Broadcasting®, ja jcanaltik bʼa Internet. Jun jmoj-aljeltik sbʼiʼil Marilyn yala: «Ja JW Broadcasting jel skoltunejon bʼa ja awaj jkʼujol ja jastik leki, sok mini wanta xtsaʼa ja jas oj jkʼel. Yajni jel jtuchʼil ayon xkabʼ ma elel jgana, tolabida wa xtaʼa jun loʼil ma bʼa jun teksto bʼa saʼan sakbʼel bʼa wa stuluwon. Wa xya mojxukon mas soka Jyoba sok ja xchonabʼi. Ja JW Broadcasting stukbʼusnej ja jsakʼanili». ¿Wantik maʼ yajel el slekilal ja majtanal it bʼa Jyoba? Mi kechan tey ja programaʼik wa x-ekʼ bʼa kada ixaw, cha wa xbʼobʼ jkʼeltik ja jitsan bideoʼik chikan jas ora wa xkʼanatik, jastalni smaklajel ja jastik kʼulubʼal grabari sok yabʼjel kʼinik bʼa jel stsatsankʼujolani.
16, 17. ¿Jas yuj tʼilan oj kaʼ jkwidadotik ja janekʼ tyempo wa xpilatik ja bʼa yajel ekʼ gusto jun rato, sok jastal oj bʼobʼ jkʼuluktik?
16 Mi kechanta oj kaʼ jkwidadotik soka jas wa xkatik ekʼ gusto jutsʼini, cha tʼilan oj kaʼ jkwidadotik ja janekʼ tyempo wa xkatik ekʼuki. Yujni ta mi xkaʼatik kwidado, jani mas oj katik ekʼ tyempo ja bʼa yajel ekʼ gusto jutsʼin yuja yaʼteltajel ja Jyoba. Jitsan jel wokol xyabʼ oj skom sbʼaje. Jun sjejel, jun jmoj-aljeltik bʼa ayiʼoj 18 jabʼil sbʼiʼil Abigail wa xcholo: «Jelni xlikiki xkabʼ skʼeljel ja telebisyon yajni jel latsan ajyiyon ja bʼa kʼakʼuʼi. Pe ta mi xkaʼa jkwidado, tini wala kanyon skʼeljel jitsan
ora». Sok jun kerem sbʼiʼil Samuel wa xyala: «Ayni ekʼele, mi xkaʼakan skʼeljel komik bideoʼik bʼa Internet. Wanto xwaj jnaʼ ekʼtakuj oxe ma chane ora».17 ¿Jastal oj bʼobʼ kaʼ jkwidadotik soka janekʼ tyempo wa xkatik ekʼuk bʼa yajel ekʼ gusto jutsʼini? Bʼajtan tʼilan oj kiltik janekʼ tyempo wa xpilatik. Bʼa oj bʼobʼkujtik ja jaw, oj bʼobʼ katik ochuk bʼa jun kalendaryo ja janekʼ ora wa xkʼelatik ja telebisyon ja bʼa semana, ochel ja bʼa Internet sok tajnel ja bʼa aparatoʼik. Ta kilatik jel jitsan tyempo wa xkatik ekʼuk ja bʼa jastik it, la jkʼuluktik jun programa. La katik och bʼajtan ja jastik mas tʼilani sok tixa xpilatik ja tyempo oj katik ekʼuk bʼa yajel ekʼ gustoʼi. Tsaʼan, la jkʼantikyi ja Jyoba a-skoltayotik skisjel ja ora jpilunejtiki. Jachuk oj kankujtik tyempo sok kiptik bʼa spaklajel jtuchʼiltik ja Biblia, ja tsomjelal bʼa pamilya, ja tsomjelik, ja aʼtel bʼa xcholjeli soka bʼa yajel och nebʼuman. Chomajkil, mini oj tʼabʼtʼunuk jkʼujoltik yajel ekʼ jutsʼin gusto jun rato.
MOK KATIKAN YAJELYI STOYJEL KECHANTA JA JYOBA
18, 19. ¿Jastal oj bʼobʼ jetik kechanta yeʼn wa xkatikyi toyjelal ja Jyoba?
18 Tsaʼan yajni chʼakta stsʼijbʼuk sbʼaja xchʼakelal ja sluʼumkʼinal ja Satanás sok sbʼaja yajkʼachil luʼumi jakumi, ja jekabʼanum Pedro yala: «Jayuj quermano jumasa, como jipan acʼujolex oj huajanic ja tihui, sbej ni oj ajyanic toj ja ba sti sat ja Diosi. Mi sbejuc que huanex sleejel ja hua mulexi. Sbej que laman ayex ja ba sti sati» (2 Ped. 3:14). Yajni wa xnochotik ja rason it sok wa xkʼujolantik bʼa sak oj ajyukotik soka jastal wala taxtik soka Dyos, wa xjeʼatik kechanta yeʼn wantik yajelyi stoyjel ja Jyoba.
19 Ja Satanás soka sluʼumkʼinali tolabida oj ya ochkotik probar bʼa yajelkan ja jastik mas tʼilani (Luc. 4:13). Pe chikani jas wokol xtʼaspuntik, mokni katikan mini jasa ma chikan machʼa a-xchʼik sbʼaj ja bʼa jkʼujoltik bʼa a-spil-otik ja bʼa stoyjel kechanta yeʼn wa sbʼajin ja Jyoba. Pwestoni aytik bʼa yajelyi ja toyjelal kechanta yeʼn wa sbʼajin Jyoba.
TSʼEBʼOJ 30 Ja jTat, ja jDyos sok Kamigo
^ par. 5 Kaʼunejtikyi ja jsakʼaniltik bʼa yaʼteltajel ja Jyoba. ¿Pe kechanta maʼ yeʼn wa xkaʼteltaytik? Ti wa xjeʼatik soka jastik wa stsaʼatik skʼulajel. La kiltik chabʼ modo bʼa wa sjeʼa bʼa man tikʼan wan kʼotel ja stoyjel wa xkatikyi ja Jyoba.
^ par. 12 1 Corintios 10:21, 22 (YD): «Mi xbʼobʼ awu‘ex ja sbʼis ja kajwaltiki cha jachʼni ja bʼa pukuj jumasa‘i. mi xbʼobʼ wa‘anik ja bʼa slechante‘ ja kajwaltiki cha jachʼni ja bʼa sbʼaj ja pukuji. mi oj jtaklatik ja kajwaltiki. mey mas kiptik yuj ja ye‘ni».
^ par. 54 XCHOLJEL SBʼAJA POTOʼIK: Mini maʼ oj yabʼ waʼelal bʼa ti tojbʼesji bʼa jun kosina jel kux. Ja bʼa yajel ekʼ gusto jutsʼin, ¿jas yuj oj kiltik jastik bʼa spekʼjel chikʼ, bʼa pukuj ma koʼel mulal sok ixuk winik?